# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot!

Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta. Testi on tuotettu Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittamassa ja Nuorten Ystävien toteuttamassa Osaamisella osallisuutta -kehittämishankkeessa syksyllä 2020.

# data[].attributes.attachment_link.description
Testaa, kuinka hallitset arjessa, opiskelussa ja työssä tarvittavat yleiset digitaidot! Testi mittaa seuraavia digitaitojen osaamisalueita: 1) Laitteet ja perusohjelmat 2) Sisältöjen tuottaminen ja visuaalisuus 3) Palveluihin kirjautuminen ja tietoturva 4) Tiedonhaku ja mediataidot 5) Asiointi ja henkilökohtaisten asioiden hoito 6) Viestintä ja sosiaalinen toiminta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palautelomake löytyy sivun lopusta.

Kysymyksiä ja vastauksia kurssista:
1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä?
2. Mitä opin tällä kurssilla?
3. Mitä taitoja tarvitsen?
4. Mitä laitteita tarvitsen?
5. Kauanko tässä menee?
6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin?
7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla?
8. Saanko kurssista virallisen todistuksen?
9. Miksi kysymykset ja tehtävät ovat niin helppoja?
10. Mistä saan lisää apua ja opastusta?
11. Voinko käyttää kurssia opetuksessa?

1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä?

Katso ohjeet tästä Digitreenien artikkelista.
Tätä kurssia kannattaa tehdä Yle Tunnuksella kirjautuneena. Silloin suorituksesi jäävät talteen, vaikka poistut kurssin sivuilta. Voit jatkaa kurssin suorittamista milloin tahansa (kunhan muistat taas kirjautua)!

2. Mitä opin tällä kurssilla?

Opit ennen kaikkea itseluottamusta! Kurssin jälkeen uskallat rohkeasti kajota puhelimen ja sovellusten asetuksiin sekä asioida verkossa.

3. Mitä taitoja tarvitsen?

Tiedät, miten puhelimella pääsee nettiin ja otetaan valokuvia. Sinulla on sähköpostiosoite. Muita taitoja et tarvitse!

4. Mitä laitteita tarvitsen?

Tarvitset älypuhelimen - eikä haittaa, ellet osaa vielä kovin hyvin käyttää sitä!
Kurssia voi suorittaa pelkällä puhelimella. Jos taitosi ovat melko heikot, on hyvä tehdä kurssia kahdella laitteella yhtä aikaa: Suorita kurssia tietokoneella tai tabletilla ja käytä puhelintasi toimintojen harjoitteluun.
Kurssin yhden osan kysymykset on tehty Windows-tietokonetta ajatellen (osa Tiedostojen hallinta). Muissa 19 osassa on ajateltu eri laitteiden käyttäjiä tasapuolisesti (esimerkiksi Android ja iOS).

5. Kauanko tässä menee?

Koko kurssin suoritus kestää taidoistasi riippuen 2-6 tuntia. Joka osion alussa lukee, paljonko osio vie aikaa - arviolta.

6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin?

Kyllä. Kurssia kannattaa tehdä Yle Tunnuksella kirjautuneena - vain silloin suorituksesi jää talteen, vaikka kirjaudut välillä ulos.
Ellet kirjaudu ulos Yle Tunnuksesta, kirjautumisesi pysyy päällä, vaikka suljet selaimen ja nettiyhteyden.

7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla?

Eivät.

8. Saanko kurssista virallisen todistuksen?

Et - mutta aihealueen ja koko kurssin suoritettuasi olet pokaalin arvoinen!

9. Miksi kysymykset ja tehtävät ovat niin helppoja?

Tämä kurssi on tarkoitettu melko aloitteleville.
Jos kurssi oli sinulle aivan liian helppo, auta meitä kehittämään seuraavia kursseja: Mitä kurssilta puuttui, mitä haluat treenailla seuraavaksi? Löydät palautelaatikon alta.

10. Mistä saan lisää apua ja opastusta?

Ylellä: Digitreenien artikkeleista ja visoista. Digitreeneistä löydät myös Suomen laajimman digisanaston.
Jos olet vasta-alkaja, tutustu myös Ylen vuoden 2018 Nettiä ikä kaikki -kampanjan sivuihin.

Facebookissa: Liity Digitreenien omaan ryhmään. Siellä ei ole hölmöjä kysymyksiä ja saat asiallista apua.

Muualla: Jos olet seniori-ikäinen, löydät paljon koottua tietoa SeniorSurfin sivuilta. Siellä on myös kartta koko Suomen opastuspaikoista.

11. Voinko käyttää kurssia opetuksessa?

Kurssin materiaaleja voi käyttää maksuttomassa opetuksessa. Jos kurssista peritään maksua, ota yhteyttä meihin: oppiminen.palaute@yle.fi.

Voit lähettää palautetta myös sähköpostilla osoitteeseen katja.solla@yle.fi

Kurssin tekijät Ylellä:
Mikko Lehtola, graafikko
Katja Solla, toimittaja
Antti Saarenpää, toimittaja
Tapio Kantele, toimittaja
Anna-Leena Lappalainen, tuottaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Palautelomake löytyy sivun lopusta. Kysymyksiä ja vastauksia kurssista: 1. Miten luon oman Ylen Tunnuksen ja kirjaudun sillä? 2. Mitä opin tällä kurssilla? 3. Mitä taitoja tarvitsen? 4. Mitä laitteita tarvitsen? 5. Kauanko tässä menee? 6. Voinko jättää kurssin kesken ja jatkaa myöhemmin? 7. Näkevätkö muut, mitä teen kurssilla? 8.

# data[].attributes.body
Tarvelähtöisessä digiohjauksessa hyödynnettävä kortti

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvät vinkit jakoon. Huomioithan, että materiaalipankkia päivitetään ja kehitetään koko ajan. Ilmianna meille myös omia tarpeitasi sekä kerro, mikäli havaitset materiaaleissa korjattavaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Android-älypuhelimen käyttöönotto ja käyttö vuonna 2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kännyköiden käyttöjärjestelmiin on ohjelmoitu helppokäyttöominaisuuksia. Niiden tarkoitus on yksinkertaistaa ja helpottaa laitteiden käyttöä.

Helppokäyttöominaisuuksia on erityistä apua ihmisille, joilla on heikko näkö tai kuulo, mutta toiminnoilla voi kuka tahansa helpottaa elämäänsä.

Ota helppokäyttötoiminnot käyttöösi asetuksissa

iOS

Applen mobiililaitteissa käyttöä helpottavat toiminnot löytyvät täältä: Asetukset -> Yleiset -> Käyttöapu.
Siellä on jaoteltu valmiiksi toimintoja kuten Näkö, Kuulo jne. Niiden takaa löytyy erilaisia toimintoja, joilla laitteen käyttämistä voi säätää.

Android

Android-puhelimissa on erikseen Helppo tila sekä Helppokäyttöisyys-valikko. Ne löytyvät täältä: Asetukset -> Oma laite.

Helppo tila on esiasetus, joka suurentaa aloitusnäytön kuvakkeita ja tekstiä. Se tekee myös valmiiksi toisen näyttöruudun, johon voi lisätä itselleen tärkeimmät yhteystiedot. Helpossa tilassa aloitusnäytölle mahtuu vain muutama sovellus. Kaikki sovellukset ovat kuitenkin käytettävissä edelleen, ne löytyvät Sovellukset -kuvakkeen takaa.

Android-puhelinten Helppokäyttöisyystoiminnoista löytyvät muun muassa luokat Näkö ja Kuulo. Niiden alta voi säätää näitä ominaisuuksia.

Onko teksti liian pientä? Näin suurennat sitä

iOS
Asetukset -> Käyttöapu -> Suurenna tekstiä.

Android
Asetukset -> Helppokäyttöisyys -> Näkö -> Fonttikoko.

iOS-laitteissa on mahdollista lihavoida teksti. Tällöin kaikki valikon tekstit ovat selkeämmin luettavissa. Toiminto vaatii järjestelmän uudelleenkäynnistyksen.
Asetukset -> Yleiset -> Käyttöapu -> Lihavoi teksti.

Vastaa puheluun pyyhkäisyn sijaan näpäyttämällä

Android-kännyköissä käyttöä voi helpottaa ottamalla Yhden napautuksen tilan käyttöön. Tällöin puheluun vastaaminen, muistukset ja hälytykset voi hoitaa vain koskettamalla näyttöä, eikä tarvitse käyttää perinteistä sivulle vetoa.
Asetukset -> Helppokäyttöisyys -> Yhden napautuksen tila.

Kännykkää voi käyttää myös suurennuslasina

iOS-laitteissa puhelinta voi käyttää myös suurennuslasina. Suurennuslasitoiminnon käyttäminen onnistuu seuraavasti:
Asetukset -> Yleiset -> Käyttöapu -> Suurennuslasi.
Suurennuslasin saa päälle painamalla kotinäppäintä kolme kertaa ja sen jälkeen liukusäätimellä ohjaamalla.

Ethän tuskaile liian pienten kirjainten kanssa myöskään tietokoneella? Windows10 ja MacOS -laitteille on omat helppokäyttötoimintonsa.
Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Digitreenit Facebook -ryhmässä tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit.
Muokkaukset:
22.6.17: Lopun yleislauseen sanamuoto.
28.6.17 ja 27.10.17: Pääkuvan uusi pohja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitreenit: Onko kännykän teksti liian pientä? Näin helpotat puhelimen käyttöä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kännyköiden käyttöjärjestelmiin on ohjelmoitu helppokäyttöominaisuuksia. Niiden tarkoitus on yksinkertaistaa ja helpottaa laitteiden käyttöä. Helppokäyttöominaisuuksia on erityistä apua ihmisille, joilla on heikko näkö tai kuulo, mutta toiminnoilla voi kuka tahansa helpottaa elämäänsä. iOS Applen mobiililaitteissa käyttöä helpottavat toiminnot löytyvät täältä: Asetukset -> Yleiset -> Käyttöapu. Siellä on jaoteltu valmiiksi toimintoja kuten Näkö, Kuulo jne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Laitteiden käyttöohjeet | Laitteet | Asiakastuki | Telia

# data[].attributes.attachment_link.description
Laitteiden käyttöohjeet ja asetukset. Täältä löydät apua laitteesi käyttönottoon, käyttöön sekä erilaisiin ongelmatilanteisiin. Tutustu laitekohtaisiin ohjeisiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eri nettiselaimiin (kuten Chrome, Edge tai Safari) voi valita yhden ensisijaisen hakukoneen. Valinta määrittää, mitä hakukonetta käytät, kun näpyttelet hakusanat selaimen osoitekenttään. Tästä löydät ohjeet neljään selaimeen.

Ylivoimaisesti suosituin hakukone on tietysti Google. Melko isoja hakupalveluja on muitakin, esimerkiksi Microsoftin Bing ja pitkän historian omaava Yahoo.

Pienempiä ovat muun muassa

yksityisyydestä tarkka Duckduckgo

venäjänkielinen Yandex (jonka toimitusjohtaja asetettiin EU:n pakotelistalle Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022)

yhdysvaltalainen, vuonna 2004 avattu info.com

yksityisyyttä painottava, vuonna 2017 avattu PrivacyWall

tietosanakirjamainen Wolfram|Alpha

kysymyksillä toimiva ask.com

Kiinan ykkönen Baidu.

Näistä pienemmistä DuckDuckGon ja PriwacyWallin aloitussivut ovat on suomenkielisiä. Info.comin aloitusssivu on osittain suomeksi.

Usein "ykköshakukone" on verkkoselaimessa jo oletuksena. Joskus se kuitenkin vaihtuu itsestään, esimerkiksi kun asennat koneelle jotain ohjelmaa. Onneksi hakukoneen voi vaihtaa myös itse!

Kun otat käyttöön uuden Android-puhelimen, näet valintaruudun, jossa on satunnaisessa järjestyksessä neljä hakukonetta. Google on kuitenkin aina yksi niistä. Voit valita minkä hyvänsä - tai vaihtaa mihin tahansa muuhun alla olevilla ohjeilla.

Nettiselaimet tarjoavat hakukoneiksi myös Twitteriä, Wikipediaa, Amazon.comia, Facebookia, Youtubea, Google Driveä - ja niin edelleen.
Nämä eivät kuitenkaan ole yleishakukoneita.
Ne hakevat tietoa vain näiden sivustojen tai palvelujen sisältä.

Alta löydät ohjeet selain kerrallaan puhelimelle (tai tabletille) ja tietokoneelle:

Oletushakukoneena on Google, koska Google omistaa Chromen. Muita tarjolla olevia hakukoneita ovat Yahoo! Suomi, Bing ja DuckDuckgo.

Näin vaihdat oletushakukoneen puhelimella tai tabletilla:

1. Avaa Chrome-sovellus >

2. Klikkaa oikeassa alalaidassa olevaa kolmen pallon valikkoa >

3. Asetukset >

4. Hakukone >

5. Klikkaa nykyistä hakukonettasi >

6. Valitse haluamasi listalta.

Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

1. Avaa Chrome-selain >

2. Klikkaa oikeassa yläreunassa olevaa kolmen pallon valikkoa >

3. Asetukset (Settings) >

4. Hakukone (Search engine) >

5. Klikkaa nykyisen hakukoneesi vieressä olevaa alanuolta >

6. Valitse listalta uusi oletushakukone.

Jos käytät Chrome-selaimella hakukoneena tavallisesti Googlea, mutta oletushakukone vaihtuu yllättäen, tietokoneellasi saattaa olla haittaohjelma. Ohjeet ei-toivottujen ohjelmien poistamiseen löytyvät täältä.

Edge on Microsoftin omistama verkkoselain. Microsoftin Windows -laitteissa on yleensä esiasennettuna Microsoftin oma hakukone Bing. Sen voi kuitenkin halutessaan vaihtaa.

Ohje hakukone Bingin vaihtamiseksi toiseen löytyy Microsoftin sivuilta.

Huomaathan, että Microsoftin vanhemman selaimen eli Internet Explorerin käyttöä ei enää varauksetta suositella.

Firefox eli Mozilla Firefox perustuu avoimeen lähdekoodiin, joten suoria kytköksiä hakukoneisiin ei ole.
Näin vaihdat oletushakukoneen mobiililaitteella:
Kännykän tai tabletin sovelluksessa ei ole valmiiksi tarjolla kuin Google. Muut täytyy itse lisätä:

1. Avaa Firefox-sovellus >

2. Avaa oikean yläkulman Valikko-kuvake (kolme pistettä tai viivaa päällekkäin) >

3. Asetukset >

4. Hakeminen / Haku >

5. Seuraa ohjeita: Avaa haluamasi hakukoneen sivu ja paina pitkään sen hakukenttää. Valitse Lisää hakukone >

6. Hakukone on nyt ilmestynyt hakukoneiden listalle. Paina haluamaasi hakukonetta pitkään ja valitse Aseta oletukseksi.

Jotkut laitteet tarjoavat Firefoxin hakukoneiksi myös Amazonia, Twitteriä ja Wikipediaa - jotka eivät ole varsinaisia hakukoneita.
Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

1. Avaa Firefox-selain >

2. Avaa oikean yläkulman Valikko-kuvake (kolme viivaa päällekkäin) >

3. Asetukset (rattaan kuva) >

4. Valitse Haku >

5. Valitse haluamasi hakukone.

Tietokoneen selaimessa tarjolla on kolme hakukonetta: Google, Bing ja Duckduckgo sekä niiden lisäksi Wikipedia ja Amazon. Etsi lisää hakukoneita -tekstin takaa löytyy kymmenittäin lisää.

Firefoxissa on myös tietokoneella kätevä toiminto:

Voit valita oletushakukoneen oheen vaihtoehtoisia hakukoneita. Ne ilmestyvät osoite- ja hakupalkin alalaitaan, kun alat kirjoittaa hakusanoja.
Vaihtoehtoiset hakukoneet valitaan Asetusten kohdasta Haku.

Safari on Applen laitteiden oletusselain. Safarissa oletushakukoneena on Google, mutta sen voi vaihtaa. Myös Applen mobiililaitteiden "henkilökohtainen avustaja" Siri hakee Googlen avulla.

Safarissa voi valita vain neljästä hakukoneesta: Google, Yahoo, Bing ja DuckDuckGo.

Näin vaihdat oletushakukoneen puhelimella tai tabletilla:

Näin vaihdat oletushakukoneen tietokoneella:

1. Avaa Safari-selain >

2. Tyhjennä sen osoite- tai hakukentästä kaikki teksti >

3. Kentän vasempaan laitaan ilmestyy suurennuslasi. Klikkaa sitä >

4. Valitse luettelosta hakukone.

Sitten vain testailemaan eri hakukoneita!

Niiden algoritmeissä on eroja. Vertaile, miten eri hakukoneet tuntuvat osuvan juuri sinun kaipaamiisi hakutuloksiin.

Lopuksi vielä vinkki fiksumpaan hakemiseen - olipa hakukoneesi mikä tahansa:

Moni näpyttelee hakusanat erilliseen hakupalkkiin tai hakuikkunaan.

On nopeampi tapa: Kirjoita hakusanat suoraan selaimen osoiteriville eli osoitepalkkiin. Siis sinne ylälaitaan, jossa lukee, millä sivulla milloinkin olet. Voit kirjoittaa vaikka suoraan nettiosoitteen päälle, kunhan klikkaat sen aktiiviseksi.
Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin. Pääset mukaan Yle Oppimisen Digitreenit Facebook -ryhmässä tai Twitterissä aihetunnisteella #digitreenit. Muokkaukset:
28.4.17: Poistettu otsikosta järjestysnumero.
22.6.17: Lisätty lopun yleislause.
22.8.17 ja 13.10.17: Pääkuvaan uusi pohja.
8.3.19: Poistettu Internet Explorer -selainta koskeva ohjepolku.
8.10.19: Poistettu faktaikkunasta lauseet:Palvelun sisältä hakeminen taas on helpointa suoraan kussakin palvelussa. Esimerkiksi YouTubessa saa paremmin hakutuloksia YouTuben sisältä kuin "googlaamalla". Google nostaa nykyään tehokkaasti (omistamansa) Youtuben tuloksia.
22.11.19: Täsmennetty otsikkoa ja ohjepolkuja, kuvia ajan tasalle.
2.3.20: Lisätty maininta info.com-hakukoneesta ja Chrome-ohjeisiin tieto uusien Android-laitteiden valinraruudusta.
16.10.20: Lisätty maininta PrivacyWall-hakukoneesta ja nostettu Android-puhelinten valintaruutu aiemmas jutussa.
10.2.21: Poistettu hiukan vanhentuneet ohjevideot (Chrome, Firefox).
22.3.22: Lisätty maininta Yandexin toimitusjohtaja -pakotteista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitreenit: Google vai joku muu? Näin vaihdat oletushakukoneen

# data[].attributes.attachment_link.description
Eri nettiselaimiin (kuten Chrome, Edge tai Safari) voi valita yhden ensisijaisen hakukoneen. Valinta määrittää, mitä hakukonetta käytät, kun näpyttelet hakusanat selaimen osoitekenttään. Tästä löydät ohjeet neljään selaimeen. Ylivoimaisesti suosituin hakukone on tietysti Google. Melko isoja hakupalveluja on muitakin, esimerkiksi Microsoftin Bing ja pitkän historian omaava Yahoo.

# data[].attributes.body
Verkosta virtaa -hankkeen ohje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vanhempainyhdistys, urheilujoukkue, erikoisruokavalio, kirpputorit... Monelle keskustelu ryhmissä on tärkein syy käyttää Facebookia. Tämä Digitreeni avaa Facebook-ryhmien toimintaa: miten löydät uusia kiinnostavia ryhmiä, kuinka liityt ryhmiin ja kuka näkee postauksesi?

Ryhmät ovat näppärä tapa jakaa tietoa ja vaihtaa ajatuksia. Jotkut kuuluvat kymmeniin Facebook-ryhmiin, toiset taas ovat arkoja liittymään mihinkään, vaikka niiden aihe ja keskustelut kiinnostaisivatkin.
Jutun ohjepolut on tehty Facebookia mobiilisovelluksella käyttäville. Selainversiossa ohjeet ovat osittain erilaisia.
Perkaa nykyiset ryhmäsi

Ihan aluksi: tiedätkö, mihin kaikkiin ryhmiin itse kuulut? Kaikki omat Facebook-tiedot kannattaa aika ajoin päivittää, niin myös ryhmät. Käy siis säännöllisesti läpi omat ryhmäsi ja eroa niistä, jotka eivät ole sinulle enää ajankohtaisia tai tarpeellisia. Palataan ryhmästä eroamiseen myöhemmin.

Löydät kaikki ryhmäsi Facebook-valikostasi (kolme viivaa ruudun oikeassa yläkulmassa) painamalla Ryhmät-painiketta (kuva alla) ja sieltä Ryhmäsi-välilehteä.

Kohdassa Tutki näet ryhmiä, joiden Facebook arvelee sinua kiinnostavan. Saatat hyvinkin löytää jotain itsellesi mielenkiintoista.

Liity uuteen ryhmään

Ryhmään voi päätyä kahdella tavalla:

1) voit itse pyytää liittymistä, jolloin ryhmän ylläpitäjä tai ryhmän jäsen hyväksyy pyynnön
2) ryhmän jäsen kutsuu sinut ryhmään, koska ajattelee sen kiinnostavan sinua

Kannattaa kysyä kavereiltaan, ennen kuin itse kutsuu heitä mihinkään ryhmään. Yleensä ihmiset haluavat itse päättää, mihin ryhmään kuuluvat.

Kun löydät Facebookista itseäsi kiinnostavan ryhmän, lähetä liittymispyyntö.

Joissain ryhmissä pyydetään uusilta jäseniltä esittäytymistä tai erilaisiin kysymyksiin vastaamista.

Koko elämäntarinaa ei kannata esittelyyn kirjoittaa, mutta kerro sen sijaan, miksi olet aiheesta kiinnostunut ja mitä annettavaa sinulla kenties ryhmälle on.

Toisinaan ryhmän ylläpitäjät haluavat ennakkoon varmistaa, että jäsenet ovat oikeasti ryhmän aiheesta kiinnostuneita. Näihin kyselyihin kannattaa suhtautua suopeasti. Ryhmässä voi olla jopa sääntönä, että ainoastaan osallistumiskysymyksiin vastanneet hyväksytään.

Tarkista ryhmän avoimuus

Facebook-ryhmiä on kolmenlaisia:

Yksityinen ja piilotettu hausta (ennen näiden nimi oli Salainen)

Yksityinen ja näkyvissä haussa (ennen: Suljettu)

Julkinen ja näkyvissä haussa (ennen: Julkinen).

Ennen ryhmään liittymistä tarkista aina, minkä tyyppisestä ryhmästä on kyse. Tiedon ryhmän avoimuudesta näet ryhmän etusivulta, vasemmasta laidasta.

Ryhmä on käytännössä täysin avoin. Kuka tahansa Facebook-käyttäjä näkee kaikki ryhmän kirjoitukset ja kommentit.

Tykkääminen onnistuu muiltakin kuin ryhmän jäseniltä.

Uusia päivityksiä ja kommentteja voi tehdä vain kuulumalla ryhmään.

Ryhmä on Yksityinen ja Näkyvä

Ryhmän nimi, kuvaus ja ryhmän jäsenet näkyvät kaikille.

Ryhmän keskustelut eivät näy muille kuin ryhmän jäsenille.

Voit helposti hakea vaikka itseäsi kiinnostavia harrastus- tai kirppisryhmiä ja halutessasi liittyä niihin.

Ryhmässä käydyt keskustelut eivät näy ryhmän ulkopuolisille henkilöille.

Pääset mukaan vain, jos ryhmän jäsen kutsuu sinut ryhmään.

Nämä ryhmät ovat usein melko pieniä ja intiimejä.

Kaikki netissä oleva on periaatteessa julkista

Ryhmissä keskustelu käy joskus kiivaana - ja hyvä niin. Kannattaa kuitenkin muistaa, että ryhmässä voi olla paljonkin jäseniä, jotka lukevat kaiken, mutta eivät kommentoi itse mitään. Mistään kovin yksityisestä ei siis kannata yksityisessäkään ryhmässä avautua.

Hyvä nyrkkisääntö on tämä: Kirjoita vain tekstiä, jonka voisit oikealla nimelläsi julkaista mediassa esimerkiksi mielipideosastolla.

Facebook on alusta, jonka yksityisyysasetukset voivat muuttua. Ryhmään voi kuulua sinulle tuntemattomia jäseniä. Joku voi ottaa kuvakaappauksen kärkkäästä kommentistasi ja jakaa sen toisaalla. Hyvä käytös kannattaa muistaa kaikissa keskusteluissa!

Säädä ryhmiesi ilmoituksia

Voit valita, kuinka paljon saat tietoa ryhmään tehdyistä postauksista. Jos ryhmä on pieni, tai sen aihepiiri todella lähellä sydäntäsi, haluat ehkä seurata kaikkea ryhmässä tapahtuvaa. Jossain toisessa ryhmässä haluat ehkä pysytellä taka-alalla ja seurailla sitä vain satunnaisesti.

Kun liityt uuteen ryhmään, saat useimmiten ilmoituksia oletusarvolla Kohokohdat.

Tätä asetusta voit muuttaa itse koska vain.

Ryhmien ilmoitusasetuksia pääset muokkaamaan ryhmäasetuksista näin:

1. Paina Facebookissa ylhäällä oikealla kolmea viivaa ja napauta Ryhmät (kuten tämän artikkelin ensimmäisessä kuvassa).

2. Paina ylhäällä oikealla olevaa mutterin kuvaa ja valitse Ilmoitukset.

Myös Facebookin algoritmi vaikuttaa ryhmien postauksen näkymiseen syötteessäsi. Ryhmät, joihin et aktiivisesti osallistu ja joissa ei ole Facebook-kavereitasi, näkyvät sinulle harvemmin.

Kiinnitä tärkeät ryhmät pikakuvakkeisiin

Facebookissa Pikakuvakkeet ovat sivuille ja ryhmiin johtavia pikalinkkejä. Jos käyt ryhmän sivulla usein, se on hyvä kiinnittää pikakuvakkeisiin. Ne näkyvät Facebook-valikossasi (kolme viivaa) ensimmäisenä Omat pikakuvakkeet kohdan alla.

1. Mene ryhmään jonka haluat kiinnittää pikakuvakkeisiin.

2. Valitse ryhmän asetukset (kolme pistettä oikeassa yläkulmassa).

3. Valitse Kiinnitä ryhmä (tai Poista ryhmän kiinnitys, jos haluat poistaa sen pikakuvakkeista).

Näin eroat ryhmästä

Eikä ryhmä enää kiinnosta sinua? Ryhmistä on helppo erota.

1. Mene ryhmään, josta haluat erota.

2. Valitse ryhmän asetukset (kolme pistettä oikeassa yläkulmassa).

3. Valitse Poistu ryhmästä.

Voit myös lopettaa ryhmän seuraamisen eroamatta siitä. Tällöin et saa ilmoituksia ryhmästä, eivätkä sen postaukset näy syötteessäsi.

Hauskoja ja hyödyllisiä ryhmiä

Ryhmiin voi perehtyä seuraamalla julkisten ryhmien keskusteluja. Tässä pari esimerkkiä, joilla pääset alkuun.

Aloita Digitreenien omasta ryhmästä! Vertaistukiryhmä on tarkoitettu kaikille, jotka haluavat saada apua tai auttaa muita digimaailmaan liittyvissä kysymyksissä.

Sanaleikkien rakastajat viihtyvät Yhdyssana on yhdyssana- ja Aristoteleen kantapää -ryhmissä. Vertaistukea arjen haasteisiin löytyy Ei menny niinku Strömsössä-ryhmästä.

Eri paikkakuntien ja kaupunginosien kirppisryhmiä löytää parhaiten Facebookista hakemalla. Keräilyharrastajilla on paljon omia ryhmiä, esimerkiksi Muumikeräilijät. Erilaisia harrastusryhmiä kannattaa myös hakea, esimerkkinä juoksuharrastajien Juoksufoorumi. Hyvä vaihtoehto on myös kysyä tuttavilta, mihin ryhmiin he kuuluvat.

Muokkaukset:
20.9.19: Lisätty Facebook-ryhmien yksityisyystasojen uudet nimet ja maininta Digitreenit-ryhmästä.
12.12.19: Korjattu vanhentuneita ohjeita, lisätty kappaleet ryhmän kiinnittämisestä ja ryhmästä eroamisesta. Korjattu kuvia ajan tasalle.
23.6.22: Teksti ja kuvat kauttaaltaan ajan tasalle.
Digitreeneissä voit opetella arjessa hyödyllisiä digitaitoja - verkon hakuvinkeistä tietokoneen näppäinkomentoihin.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitreenit: Näin Facebook-ryhmät toimivat - kuinka niihin liitytään ja kuka näkee postaukseni?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ryhmät ovat suosittu tapa jakaa tietoa ja vaihtaa ajatuksia.

# data[].attributes.body
Lähde: IFLA, Suomen kirjastoseura

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa.

Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan. Lähteiden käyttö voi olla valikoivaa ja sävy tunteisiin vetoava. Asioista uutisoidaan niin, että lukija kokee tulevansa sorretuksi, kuuluvansa väärinkohdeltujen joukkoon. Vastamediat yrittävät rakentaa vastakkainasetteluja ja luoda viholliskuvia.

Näin tunnistat luotettavan uutisen - kysy nämä 7 kysymystä.

1. Missä uutinen on julkaistu?

Kuka on julkaissut jutun? Kuka on sivuston tai tilin ylläpitäjä? Onko jutun kirjoittanut toimittaja todellinen henkilö?

2. Miten aihetta on käsitelty?

Onko aiheen käsittely puolueellista tai valikoivaa? Kerrotaanko kaikki faktat? Onko jutussa asiatonta kielenkäyttöä? Onko tekstissä paljon kirjoitus- tai kielioppivirheitä?

3. Milloin uutinen on julkaistu?

Tarkista julkaisuajankohta. Onko uutinen enää ajankohtainen? Vanhoja uutislinkkejä saatetaan jakaa toisessa asiayhteydessä, jolloin niiden merkitys muuttuu.

4. Mihin uutinen perustuu?

Mihin lähteisiin uutinen perustuu? Keitä jutussa on haastateltu? Tutki, miten aiheesta on uutisoitu muualla. Onko samoja haastattelulainauksia käytetty muualla?

5. Ovatko uutisen kuvat aitoja?

Käytä käänteistä kuvahakua. Ovatko jutun kuvat jostain toisesta yhteydestä?

6. Vastaako otsikko sisältöä?

Klikkiotsikot voivat johtaa harhaan eikä varsinainen uutinen vastaa otsikkoa. Lue myös uutinen, älä pelkkää otsikkoa.

7. Mitä itse ajattelet asiasta?

Vaikuttavatko omat mielipiteesi tulkintaasi? On helpompi uskoa uutisiin, jotka vahvistavat omaa maailmankuvaamme.

Tulosta Näin tunnistat luotettavan uutisen -kuva valkoisella pohjalla tai mustalla pohjalla.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnista luotettava uutinen - kysy nämä 7 kysymystä

# data[].attributes.attachment_link.description
Luotettavan uutisen tunnistaminen on yhä vaikeampaa ja vaatii medialukutaitoa. Näistä seitsemästä kysymyksestä voi olla apua, kun arvioit, voiko uutiseen luottaa. Puhumme usein valeuutisista, mutta tutkijoiden mukaan asia on monimutkaisempi. Epäluotettava uutinen ei aina ole valetta, vaan perustuu usein tosiasioihin. Faktoja kuitenkin valikoidaan, kaikkia näkökulmia ei kerrota ja joitain näkökulmia korostetaan.

# data[].attributes.body
Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kehittämishanke, jonka toteuttajana toimi Nuorten Ystävät -palvelut Oy

Lisätietoa:
https://www.nuortenystavat.fi/ny/kehittamishankkeet/osaamisella_osallisuutta