# data[].attributes.headline
Byvandring - lav din egen byvandring - som lærer eller elev. Se videoer

# data[].attributes.subject
Byvandring - lav din egen byvandring - som lærer eller elev. Se videoer

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg har i samarbejde med Alinea udviklet forskellige undervisningsmaterialer der både stryger traditionelle former med hårene men også forsøger at tilbyde grundskolens elever noget historisk materiale der kan noget andet.

# data[].attributes.body
Kan man lære historie uden en tekst?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kan man lære historie uden tekst?

Ja, det kommer an på, hvordan man opfatter og vurderer spørgsmålet i situationen. Her er to forskellige situationer:

1:
Jeg glemmer ikke tre knægte på 10 år, der hadede historie. Vi havde to temauger om middelalderen i Århus, hvor eleverne var inddelt i stænder med hver deres identitet. Vi sad omkring et brændested og skulle stege sild over bål. Ved hjælp af den og andre bålaktiviteter fandt de ud af, at de var dygtige til at snitte bålpinde, hugge brænde og holde bål - også for de andre, forberede bål-mad og lave levende kyllinger om til velsmagende fælles mad til stor glæde og gavn for alle. Det var de ret stolte af. Aktiviteten var en af deres opgaver, som lavest rangerede "rakkerpak" i det lille middelaldersamfund, vi havde etableret. For de tre her blev ordet historie og middelalderen egentlig ikke nævnt før sidste dag inden det store marked for skolen og forældre, og de slap for at læse faglige tekster indtil det sidste øjeblik. De havde haft det sjovt og nogle særdeles succesrige oplevelser med aktiviteterne. De faglige begreber blev listet ind i løbet af vores samtaler omkring aktiviteterne - derefter i tekster. Alle eleverne deltog hver morgen i den latinsprogede morgenandagt i kirken (det var jo middelalder hvor al kirkelig handling foregik på latin, som ingen almindelige mennesker forstod), de gejstlige i munkekutter, som var lånt i Vor Frue Kirke. De tre her fandt på nogle signatursange og gøgl, som de viste på markedsdagen, udover at de passede bål og brænde osv.

Lærte de historie af det? Ja, det gjorde de! Eller måske rettere: det kom de til, for i situationen oplevede og legede de, havde selvforglemmende øjeblikke, hvor de forsvandt ind i en verden af brændehugning, snitning, madlavning med røg i øjnene, gøgl og tricks, musik og sang mm. Ikke mindst oplevede de at blive anerkendt for deres indsats og præstationer.

2:
Nogle år før: 4 ugers tværfagligt forløb med historie og sløjd om vikingtiden, der foruden museumsbesøg og læsestof omfattede udendørs værksteder med målet at etablere et lille vikingemarked, der kunne pakkes sammen og udbygges. Som underviser havde jeg lavet timeplaner med mål, tekstlæsning og opgaver for hver gang. Jeg styrtede rundt til alle grupper for at sikre, at alle arbejdede efter planen. Men jeg overså fuldstændig arbejdsprocesserne i det praktiske arbejde med at øve sig i at file, save, smede, sy osv., samt den ændrede lærerrolle: instruktion, igangsættelse, deltagelse, samtale, at "holde nallerne væk" fra deres arbejde og lade dem øve sig i fred. Lige indtil den dag, hvor alle kvinderne inklusiv undertegnede skulle smede vores egne hårspænder, med instruktion og hjælp fra sløjdfolket og fra sølvsmeden, der var studerende på holdet. Sikken proces og sikke et fællesskab og stolthed over resultatet (vi bar dem resten af forløbet som en slags signatur, og mit var uhyre ringe). Der fik jeg øje på det praksisfællesskab, værkstedsarbejdet kan tilbyde, hvis man som underviser er i stand til at anerkende alle præstationer og bidrag og dermed også de dialoger, der udspiller sig i den proces og de mange veje, der kan pege i retning af at lære historie. Og på den oplevelses- og aktivitetsbaserede undervisnings mangfoldighed af lærerroller, samt styrken ved vekselvirkningen af teori og praksis.

På dette tidspunkt i midt 1990'erne var der ikke formuleret megen historiedidaktik omkring aktivitets- eller oplevelsesbaseret undervisning udover historiske værkstedsteder som f.eks. i Lejre og Hjerl Hede, ej heller formuleret didaktiske teorier og metoder for læringsaktiviteter uden for skolen. Det var mere enten ren Dewey tænkning med erfaringspædagogik eller friluftslivs-perspektivet, der var fremtrædende.

Siden årtusindskiftet har der været en del fokus på udeskolens potentialer, herhjemme stærkt inspireret af den skandinaviske udeskoleforskning og skolepraksis. Fra 2014 - 2017 har Undervisningsministeriet og Miljøministeriet i et konsortium med VIA University College (projektejer), Professionshøjskolen Metropol, Københavns Universitet (Skovskolen) ved "Videncenter for Naturformidling og Friluftsliv" og Health Promotion Research, Steno Diabetes Center stået bag projektet "Udvikling af udeskole" med det formål at formidle og videreudvikle udeskole som undervisningsmetode - med følgeforskning i matematik, dansk og natur og teknik - ikke historie.

De to første år blev der indsendt omkring 100 undervisningsforløb, hvoraf 5 inddrager faget historie. Det er ikke mange! Især når man ved, at rigtig mange skoleklasser benytter sig af museernes skoleforløb hele året.

Som konsulent for udvalgte demonstrationsskoler i "Udvikling af udeskole" projektet har fagets ringe repræsentation undret mig, men vil ikke her trætte med de mange argumenter om hvorfor udover, at skolereform, fagets få timer, besværlighed, vejret, relevansen af at komme ud, afstande mm. bliver fremhævet. Men eftersom jeg selv praktiserer og underviser de kommende historielærere i såvel udeskoledidaktik som museumsdidaktik og har mange års erfaring med dette, kan jeg pege på et behov for at afklare nogle didaktiske begreber og modeller til historielærerens værktøjskasse og fælles inspiration. Så i det følgende vil jeg præsentere nogle centrale begreber fra udeskoledidaktikkens teorier, som jeg vurderer, kan udvide repertoiret i arbejdet med historiefaget i en oplevelses-, aktivitets- og praksisbaseret retning som variation til det vante - ikke som erstatning.

Udeskole-didaktik - hvad er der særligt ved den?

Udeskolekonceptet er efterhånden blevet indkredset i den historik jeg nævnte før, og den brede definition, der bliver anvendt i projektet "Udvikling af udeskole", er (Eibye-Ernst, N. Barfod, K. et al., 2017):

... en bred betegnelse for undervisning med udgangspunkt i fagenes mål (Fælles Mål), der regelmæssigt og over længere tid gennemføres uden for klasseværelset og skolens mure. Udeskole bygger på samspil mellem undervisning inde og ude.

Dette udeskolekoncept hviler bl.a. på den norske udeskole professor Arne Nikolaisen Jordets analyser og begrebsudvikling af udeskoledidaktik. Hans begrebsudvikling udspringer af og videreudvikler dannelsesbegreberne i den socialkonstruktivistiske del af de pædagogiske dannelsesteorier, især er Wolfgang Klafki, Lev Vigotsky og John Dewey inspirationskilder. Begreberne handlekompetence, situeret læring, erfaringsbaseret og praksisbaseret læring, problemorienteret læring og samarbejdsbaserede læringsfremmende praksisfællesskaber er centrale her. (Jordet, A. N., 2010 og Eibye-Ernst, N. Barfod, K. et al., 2017).

Af de nævnte inspirationer vil jeg først kort fremhæve et par relevante begreber for historiefaget fra John Dewey (Her fra Jordet, A. N., 2010):

Der er en relation - ikke en modsætning - mellem undervisning inde og ude. Det kan betragtes som en organisk proces: teorien tages med ud, erfaringerne tages med ind. Det handler om at skabe fælles oplevelser, hvor læreren er mester og den kyndige til at anvende elevernes erfaringer i undervisningen. Anvendelsen af elevernes erfaringsdannelse må være en integreret del af undervisningen f.eks. brug af elevernes egne lokale omgivelser og relationer. Erfaringens dannende funktion hviler på principperne om kontinuitet: erfaringsdannelsen som en kontinuerlig proces i tid, hvor fortid, nutid og fremtid væves sammen; og samspil, dvs. erfaringer foregår altid i en indholdsmæssig, kulturel, social og geografisk sammenhæng - også læringsaktiviteter, og det er lærerens opgave at bevidstgøre eleverne om læringskonteksten.

Jordets udeskoledidaktik folder sig ud omkring samarbejdsbaserede undervisningsformer uden for det traditionelle klasseværelse, og hvor eleverne får mulighed for at eksperimentere med samarbejde i nye grupper og konstellationer end de sædvanlige i klassen om praktiske opgaver og problemløsninger. Udeskole i denne form defineres ud fra princippet om, at læring om naturen foregår i naturen, læring om samfundet i samfundet og i samarbejde med relevante partnere, læring om kulturhistorie foregår på og med kulturelle institutioner osv. Det er problemorienteret erfaringsorienteret, fagligt og tværfagligt orienteret undervisning, der søger at skabe forbindelse mellem skolens faglige verden og elevernes autentiske hverdagsverden. I Jordets optik er der tale om en kontekstualisering af elevernes læring, når de f.eks. i et historieforløb om lokal erhvervsudvikling kontakter havnen, lokale fiskere og det lokale fiskemarked og undersøger fiskeriets historie og perspektiver for lokalsamfundet evt. i samarbejde med det lokale kulturhistoriske museum, med fiskerne selv og evt. elevernes egne familiemedlemmer. Eller undersøger og eksperimenterer med forskellige navigationsmuligheder med kompas og sekstant m.m. i forbindelse med et forløb om Columbus og renæssancens europæiske opdagelsesrejser.

Denne aktivitets- og samarbejdsbaserede arbejdsform i "de autentiske omgivelser" åbner ifølge Jordet op for et præstationsbegreb, der anerkender og værdsætter flere sider af elevernes kunnen end dem, der traditionelt udtrykkes i klasselokalets tekstbaserede læringsunivers. (Jordet, A. N., 2010) Hvis eleverne drager på den lokale havn og i grupper undersøger forskellige perspektiver på fiskeriets vilkår før og nu gennem samtaler med fiskere og andre tilknyttede personer, samt løser problemorienterede og praktiske opgaver, kan der skabes mulighed for, at undervisningen knyttes til handling i verden og dagligdagen for eleverne og skaber transfer mellem skoleverden og livsverden, mellem tekstbaseret læring og erfaringsbaseret læring. Skolen og lærerne må bygge bro mellem teoretiske og praktiske læringsformer og etablere forbindelse mellem elevernes subjektive verden og skolens objektive faglige verden. Jordets analyser af ude-skole peger på, at elever, der arbejder i praksisfællesskaber/samarbejdsbaserede arbejdsformer uden for klasseværelset, oplever større legitimitet, identitet og mestring af egne evner til nogle konkrete opgaveløsninger: eleverne oplever i al sin enkelthed, at de kan bidrage med noget kvalitativt til fællesskabet, og derved bliver samarbejdet iflg. Jordet til et læringsfremmende praksisfællesskab. Men det skal anerkendes af læreren for at få afgørende betydning for eleverne i en undervisningssammenhæng. Drengene fra middelalderforløbet er eksempler på netop dette.

De senere års danske forskningsprojekter i udeskole (TEACHOUT, Rødkildeprojektet og Udvikling af Udeskole), herunder udeskole på kulturinstitutioner, peger bl.a. på, at eleverne oplever ude-aktiviteterne meningsfulde, når de arbejder sammen om konkrete problemløsninger, at ude-aktiviteterne understøtter gode kammeratskabsrelationer i klassen og at ude-aktiviteter skaber bedre trivsel og bevægelse for eleverne. Sidst men ikke mindst peger de på de særlige potentialer ved udeskole med henblik på at udvikle elevernes faglige læreprocesser, "når aktiviteterne er baseret på sanselige og æstetiske læreprocesser, der er båret af elevernes engagement og nysgerrighed" og "når ude-aktiviteterne kombineres med de normale rammer i skolen." (Eibye-Ernst, N. Barfod, K. et al., 2017)

"Inde - ude - inde modellen". Hvad skal vi med den?

1. Arne Nikolaisen Jordet karakteriserer god ude-undervisningspraksis ved hjælp af en læringssløjfe, bestående af: (Jordet, A. N.: 2010)
En tilegnelsessituation, for det meste i klassen, hvor læreren indvier eleverne i nyt stof som forberedelse til ude-aktiviteterne.

2. Udprøvningssituationen "ude", på museet, i lokalområdet eller andre steder, hvor eleverne eksperimenterer og afprøver forskellige typer af opgaver med hinanden i praksis.

3. Konsolideringssituationen, hvor lærer og elever samler trådene, og hvor eleverne reflekterer og bearbejder det lærte, det kan være såvel inde i klassen som ude.

Ph.D. Dr. Pæd. Mads Hermansen betegner denne proces i sammenhæng med museumsdidaktik som: "En forfase (feed-forward, hvor der arbejdes med forventninger og mål), og hvor læreren er tydelig og klar; en fordybelsesfase (hvor der arbejdes med sagen), hvor eleverne er i centrum og eksperimenterer og hvor læreren skal "holde nallerne væk" og en efterbearbejdningsfase (feed-back, hvor der arbejdes med evaluering og undersøgelse af, hvad man nu har lært)", hvor læreren igen er tydelig, aktiv og i samarbejde med eleverne om efterbearbejdning. ( Hermansen, M., 2011). Denne model er i daglig lærerpraksis betegnet som "inde - ude - inde modellen", og den bliver bl.a. anvendt som model i projektet "Udvikling af udeskole 2014 - 2017":

Link til inspirationsmateriale på emu.dk: Inspirationsguide til god udeskolepraksis

Det afgørende for undervisningen ved denne model og Jordets læringssløjfe er, at de tre (eller gentagne i en hermeneutisk spiral) faser alle finder sted, og lærerens rolle som fremtrædende i de to "inde" faser og tilbagetrukket "ude" i fordybelsesfasen, når eleverne arbejder med at eksperimentere på egen hånd. Netop sammenhængen og vekselvirkningen mellem alle dele er helt afgørende for, at der er tale om god udeskolepraksis og ikke undervisning med en tur eller udflugt.

Denne model er i meget vid udstrækning også anvendt i de fleste museers skoletjenester og de fleste museers skoletjenesters undervisningsforløb. I 2017 er der i forbindelse med projektet "Nye Veje" med etablering af lærende partnerskaber udgivet publikationen: "Brug dit museum!" med opgaveforslag til forberedelse, besøg og efterarbejde i klassen med læringsmål for indskoling, mellemtrin og udskoling.

Læs mere her: "Brug dit museum" - nyt inspirationshæfte til museumsbesøg på egen hånd med klassen

Inspiration fra kunstens verden

Netop fra museumsdidaktikken vil jeg kort fremhæve nogle få begreber, som har fået stor betydning for min egen version af udeskole- og museumsdidaktik i historie, og som er baseret på studier af skoleelevers arbejde på kunstmuseer og ikke kulturhistoriske museer. I forbindelse med projektet Learning Museum blev der udgivet et særnummer af Unge Pædagoger om museumsdidaktik med mange praksisbaserede og teoretiske artikler, og disse eksempler kommer derfra:

Professor Olga Dysthe udvikler en didaktik af dialogbaseret og flerstemmigt undervisning med inspiration fra Mikhail Bakhtin, hvor opgaver og spørgsmål stilles med henblik på at vægte flerstemmighed. Og hvordan der kan skabes dialog ikke blot om, men også med kunstværket, udstillingen, installationen og de lokale omgivelser. Det handler bl.a. om at kunne skifte perspektiv og udtrykke det på mangfoldige måder (Dysthe, O., 2011).

Professor Helene Illeris og Lise Sattrup, Arken Undervisning, udfolder begreberne om situationel kompetence, der kan trænes ved situationel opmærksomhed (sansestrategier), situationel produktion (skabe situationer og/eller produkt) og situationel analyse, på stedet i situationen og oplevelsen på museet (Illeris, H. og Sattrup, L., 2011). Kort sagt: eleverne kan trænes i at være opmærksomme på deres sansebaserede oplevelser på museet eller andre steder og trænes i at skabe en eller anden art produktion og lave en analyse af produktionen og processen. Men det kræver, at eleverne øver sig samt gentagne vekselvirkninger mellem samtaler og teoretiske opgaver og praktiske opgaver og samtaler.

Kan man åbne en historisk problemstilling, en udstilling, genstand eller historiske kilder med redskaber og begreber fra de æstetiske fag? Ja, det kan man, og disse kan udvide vores begrebsverdener og perspektiver på de faglige begreber. Jeg har siden projektet "Learning Museum" flittigt anvendt begreber fra de æstetiske fag til at åbne såvel abstrakte problemstillinger som helt konkrete genstande, de lokale omgivelser og udstillinger, samlet og i småstykker med begreber og redskaber fra bl.a. "Nøddeknækkeren" fra Museum for Samtidskunst i Roskilde og fra tværfaglige samarbejder med såvel naturfagene, kulturfagene og de æstetiske fag. I forhold til modellen handler det om at lave et solidt forberedelsesarbejde "inde" i feed forward fasen, lade eleverne foretage eksperimenterende undersøgelser i fordybelsesfasen og opsamle og evaluere solidt i feedback fasen. I udeskoledidaktikken lægges der vægt på hele dagsforløb eller sammenhængende forløb over længere tid, og dette kræver en gen- og ny-tænkning af tværfagligt samarbejde og tværfaglige projekttanker - og det er der ikke plads til her. (Seligmann, T. (red.), 2014)

Eleverne og historie

Ifølge elevernes udsagn om historiefaget i HistorieLabs undersøgelse af elevers og læreres syn på faget i "Historiefaget i fokus - dokumentationsindsatsen", så er udeskoledidaktik, som den er præsenteret her, lige efter deres ønsker:

de ønsker forbindelse mellem deres egen historie og skolefaget

de vil gerne have variation og være mere aktive i undervisningen

de oplever, at de har lært noget, når der endelig sker noget andet end, at læreren formidler stof med efterfølgende spørgsmål, med meget mere.

Lærerene ønsker mere samarbejde og vil tilsyneladende også gerne ud af klassen, men får det ikke gjort blandt mange andre udsagn.

Læs rapporten her: Historiefaget i fokus - dokumentationsindsatsen

Disse udsagn stemmer også ganske godt overens med egen erfaring. Derfor er der rent faktisk brug for at udvide det fagdidaktiske repertoire og den fagdidaktiske værktøjskasse med nogle nye teoretiske begreber og praksisformer som variation i undervisningen fra f.eks. udeskoledidaktikken, der i høj grad også leverer begreber og praksis til gennemførelsen af didaktikken i den åbne skole.

Læreren og udeskole med historie

En opsummering af, hvad der i udeskoledidaktikkens optik er godt for historielæreren (og andre lærere) at mestre, når vi udvider læringsrummet med faget til skolens omgivelser, lokalsamfundet, museerne, byrådet og anvender alle de mangfoldige muligheder i den åbne skole:

Beherske historiedidaktik i teori og praksis herunder begreber som historiebevidsthed, historiebrug og historisk tænkning. HistorieLab har adskillige artikler om dette, læs f.eks. Poulsen J.A. (2015): "Historisk bevidsthed, tænkning og kompetencer?", eller Pietras, J. og Poulsen. J. A. (2016): "Historiedidaktik. Mellem teori og praksis", Hans Reitzels Forlag.

Motivere eleverne til at udvikle kompetencer i at undersøge historiske problemstillinger, kompetencer i at anvende historiske metoder, kompetencer i historisk orientering og historiske fagkompetencer. I de to eksempler i starten trænede eleverne og de lærerstuderende i såvel undersøgelses-, metode-, orienterings- og sagskompetence iflg. modellen for historisk tænkning - man skal bare få øje på det.

Variere undervisningen og støtte eleverne i at opleve og "gøre" historie. Læreren skal kunne lede indholdssiden og rammesætte processen, forberede og praktisere "udeskole" i klassen og på museet eller ude i de lokale omgivelser. (Jordet, A. N.: 2010, Eibye-Ernst, N., Barfod, K., et al.:2016, Leth, M. A. & Bager, M.: 2015, Leth, M. A.: 2014)

Løsne lærerkontrollen og lade eleverne opleve, sanse, gøre sig erfaringer med og engagere sig i dialog med udstillingerne og lokalområdet eller historiske omgivelser og lave egne produktioner på egen hånd og under ledelse af en museumslærer eller ekspert på stedet i fordybelsesfasen ude. (Jordet, A. N.: 2010, Eibye-Ernst, N., Barfod, K., et al.:2017, Leth, M. A & Bager, M.: 2015, Leth, M. A.: 2014, Dysthe, O.: 2011)

Etablere forbindelse mellem elevernes hverdagsverden og skolefaget bl.a. ved at arbejde med relevante "små historier" i lokalområde og ved at træne elevernes evne til at skifte perspektiv. (Jensen, B. E.: 2015, Wahlgren, B. & Aarkrog, V.: 2013)

Etablere og støtte lærende praksisfællesskaber og praktisere et præstationsbegreb, der anerkender og værdsætter forskellige perspektiver på elevernes færdigheder. (Wenger, E.: 2004, Jordet, A. N.: 2010)

Litteraturliste

Byriel-Thygesen, M. Olesen, M. B. (2017): "Brug dit museum." Nationalmuseet, /nyt-inspirationshaefte-til-museumsbesoeg-paa-egen-haand-med-klassen/

Dysthe, O. (2011): "Museenes særlige læringspotentiale i et dialogisk & flerstemmig perspektiv." Unge Pædagoger 1-2011.

Ejbye-Ernst, N., Barfod, K., Bentsen, P. (red.) (2017): "Udeskoledidaktik - for lærere og pædagoger." Hans Reitzel

Eibye-Ernst, N., Mygind, L., Bentsen, P. (2016): Inspirationsguide til udeskolepraksis, målrettet skoleledere, lærere og pædagoger, http://www.emu.dk/sites/default/files/Inspirationsguide_0.pdf

EMU Danmarks læringsportal, Tema om udeskole og udvikling af udeskolepraksis i grundskolen, http://www.emu.dk/tema/udeskole

Hermansen, H (2011): "Museumsdidaktik". Unge Pædagoger 1-2011.

Knudsen, H. og E. Poulsen, J. A. (2015): "Historiefaget i fokus - dokumentationsindsatsen.", Historielab, /til-undervisningen/udgivelser/historiefaget-i-fokus/#wp_lightbox_prettyPhoto/0/

Illeris, H. & Sattrup, (2011): "Samtidskunst, sanseoplevelser og situationel kompetence." Unge Pædagoger 1-2011.

Jensen, B. E. (2015): "Historiebevidsthed - i teori og praksis" foredrag 12.11.2015 på Læreruddannelsen i Århus, www.bernardericjensen.dk

Jordet, A. N. (2010): "Klasserommet utenfor. Tilpasset opplæring i et utvidet læringsrom." Cappelen.

Leth, M. A. & Bager, M. (2015): "Hvad lærte du i Den Gamle By i dag? Ik' noet'". Historie og Samfund 1/2015

Leth, M. A. (2014): "Et udvidet "tværfagligt" praksisbegreb." Learning Museum Praksismanual: Samarbejde mellem museer, læreruddannelser, skoler 2014. Museum for Samtidskunst 2014.

Pietras, J. og Poulsen, J. A. (2016): "Historiedidaktik. Mellem teori og praksis." Hans Reitzels Forlag.

Poulsen, J. A. (2015): "Historisk bevidsthed, tænkning og kompetencer", /historisk-bevidsthed-taenkning-og-kompetencer/

Seligmann, T. (red.) (2014): "Learning Museum Praksismanual. Samarbejde mellem museer, læreruddannelser og skoler." Museum for Samtidskunst 2014, http://learningmuseum.dk/archives/2609

Wahlgren, B. og Aarkrog, V. (2013): "Transfer - kompetence i en professional sammenhæng". Aarhus Universitetsforlag.

Wenger, E. (2004): "Praksisfællesskaber". Hans Reitzels Forlag.
Et par supplere nde links til inspiration:
Seligmann, T. Larsen, D. G. Steenbech, C. (2008): "Nøddeknækkere til samtidskunst. 10 metoder til at arbejde med samtidskunst i undervisningen", Museum for Samtidskunst, http://samtidskunst.dk/publikationer/noeddeknaekkere-til-samtidskunst

Skoven i Skolen, hjemmeside for udeskole i praksis og link til udeskolenet, et netværk for udskolelærere, http://www.skoven-i-skolen.dk/

# data[].attributes.attachment_link.title
Historie med udeskoledidaktik - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
Med til udeskole hører gerne oplevelses- og aktivitetsbaseret undervisning. Forfatteren præsenterer nogle centrale begreber fra udeskoledidaktikkens teorier med henblik på at udvide repertoiret i arbejdet med historiefaget i en oplevelses-, aktivitets- og praksisbaseret retning som variation til det vante. Artiklen opsummerer, hvad der i udeskoledidaktikkens optik er godt for bl.a.

# data[].attributes.body
Skoletjenesten.dk hjælper lærerne med udendørsaktiviteter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Udeskole
Fra i dag kan klasser over hele landet mødes til udendørs undervisning én gang om ugen. Videncentret Skoletjenesten har i den anledning gjort det muligt at søge på 'udendørs forløb' i sin åben skole-database.

Københavns Befæstning er klar med det tilbuddet 'Regn med krig' udendørs. Det handler om første verdenskrig og foregår ved Københavns Befæstning på Kastrup Fort på Amager. Tilbuddet er gratis for udskolingsklasser i Københavnsområdet og er et tværfagligt forløb på tværs af matematik og historie.

Malene Skov Norup er til dagligt ansvarlig for undervisning og udvikling på Københavns Befæstning. Hun mener, styrken ved udendørs undervisning er, at eleverne får en bedre fornemmelse af at bruge kroppen og sanserne.

"Vi får gjort det konkret og visuelt ved at eleverne går rundt midt i historien og løser opgaver. På Kastrupfortet kan de forestille sig første verdenskrig på en helt anden måde end inde i klasseværelset", siger hun.

En af opgaverne i 'Regn med krig' er, at eleverne skal måle en af fortets broer op uden brug af målebånd eller andre værktøjer. De skal måle den op ved at tælle egne skridt à én meter op. På den måde bliver de også fysisk aktiveret i en matematisk opgave.

Artiklen fortsætter under banneret
Fossiler på Fur
Et andet af de mange udendørs tilbud i Skoletjenesten.dk's database er på Limfjordsøen Fur. Undervisningsforløbet 'Hvad finder vi ved stranden' tager eleverne med ud på en naturvandring, hvor man kigger nærmere på Furs specielle geologi sammen med en geolog eller en naturvejleder fra Fur Museum. Eleverne går en tur langs Furs nordkyst, og emnerne kan være inden for fagene biologi, geografi og natur/teknologi. Eleverne oplever spor efter supervulkaner, istidsformede landskaber og de mange sten og skaller, der ligger på stranden.

Undervisningen kan tilpasses til alle klassetrin fra børnehaveklassen til de ældste i 10. klasse. Det koster 500 kr. for maksimalt 30 elever og varer omkring 1,5 time. Emnerne spænder bredt og kan derfor tilpasses i sværhedsgrad i samarbejde med læreren og naturvejlederen.
Rollespil i Vingsted
Et andet tilbud, som Skoletjenesten anbefaler er 'Tilbage til jernalderlandsbyen', hvor elever i indskolingen kan prøve at leve som jernaldermennesker i én dag eller i et døgn. Der er nemlig mulighed for også at overnatte i jernalderlandsbyen i Vingsted ved Vejle. Det koster 80 kr. pr. elev at overnatte og 70 kr. uden overnatning.

Undervisningstilbuddet foregår udenfor og går på tværs af mange forskellige fag i indskolingen. Eleverne får bedre forståelse for både arbejdsredskab, drama, håndværk og design, historie, madkundskab og natur/teknologi. Det får de igennem at være klædt ud som jernaldermennesker, at tilberede mad som i jernalderen og prøve kræfter med træhåndværk fra den tid. Elever og lærere får også mulighed for at komme i træning som krigere.

Herunder kan du får et overblik over, hvilke tilbud som er udendørs, og hvilke som både er udendørs og gratis. Skoletjenesten opdaterer løbende sin database, så du kan også prøve at søge efter fx dit nærområde, udendørs og gratis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skoletjenesten: Her er der åben skole udendørs - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Udeskole Fra i dag kan klasser over hele landet mødes til udendørs undervisning én gang om ugen. Videncentret Skoletjenesten har i den anledning gjort det muligt at søge på 'udendørs forløb' i sin åben skole-database. Københavns Befæstning er klar med det tilbuddet 'Regn med krig' udendørs.

# data[].attributes.body
"Historie udenfor" dækker
Rollespil og værkstedsarbejde
Museums- og institutionsbesøg
Nærmiljø - og byvandringer

# data[].attributes.body
Har du brug for vejledning, inspiration eller et kursus om emnet, så er du altid velkommen til at skrive eller ringe.
Bh. Karina Bruun Houg, kabh@pha.dk, 72481964

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senest opdateret
Se al aktivitet

Vil du skrive eller ændre artikler?
Log ind, eller registrer dig

Om lex.dk

Sitet er frit tilgængeligt for alle og er med mere end 1 million brugere og flere end 3 millioner læste artikler om måneden et af Danmarks største sites for forskningsformidling. Artiklerne er skrevet af forskere og eksperter på dansk.

På lex.dk finder du opslagsværkerne Den Store Danske og Trap Danmark og en række andre specialværker, der dækker bredt - fra Danmarks oldtid og Danmarkshistorien over Dansk Biografisk Leksikon og Gyldendals Teaterleksikon til Symbolleksikon og Historien om børnelitteratur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Se al aktivitet Log ind, eller registrer dig Sitet er frit tilgængeligt for alle og er med mere end 1 million brugere og flere end 3 millioner læste artikler om måneden et af Danmarks største sites for forskningsformidling. Artiklerne er skrevet af forskere og eksperter på dansk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skal dine elever være med til at skabe historiske fortællinger om jeres lokalområde?

"Danmark på film" er et interaktivt streamingsite, hvor du og dine elever via et danmarkskort kan finde klip fra lokalområdet. Det er muligt selv at skrive kommentarer og klippe i udsendelserne. Kan anvendes fra 3. klasse.
"Danmark på film" er Filmcentralens portal. Den indeholder historiske film fra hele landet og består af dokumentariske optagelser fra 1905-1965.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brug nærmiljøet i historieundervisningen - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Skal dine elever være med til at skabe historiske fortællinger om jeres lokalområde? "Danmark på film" er et interaktivt streamingsite, hvor du og dine elever via et danmarkskort kan finde klip fra lokalområdet. Det er muligt selv at skrive kommentarer og klippe i udsendelserne. Kan anvendes fra 3. klasse.

# data[].attributes.body
Skoletjenesten.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Skal du nytænke din skoletjeneste - eller opstarte den?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kultur- og Skoletjenesten Midt- og Vestsjælland

# data[].attributes.attachment_link.description
Information om undervisningsmaterialer, pædagogiske muligheder og tilbud til undervisningen, der findes på museer, naturskoler, teatre, kirker, arbejdende værksteder m.m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søg blandt samarbejdskommuner

23 af landets kommuner har indgået et særligt samarbejde med Skoletjenesten og samler alle deres tilbud til kommunens lærere her. Hvis din kommune ikke er iblandt, kan du i stedet søge på "geografi" i søgefeltet øverst på siden.

# data[].attributes.attachment_link.description
23 af landets kommuner har indgået et særligt samarbejde med Skoletjenesten og samler alle deres tilbud til kommunens lærere her. Hvis din kommune ikke er iblandt, kan du i stedet søge på "geografi" i søgefeltet øverst på siden.

# data[].attributes.body
Oplæg fra 19/5 2020. Pædagogisk konsulent Astrid Møller Danielsen, CFU UCL

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nøgleordsstafetter, rollespil og levende tidslinjer er blot nogle af de mange af muligheder, der findes for at gøre bevægelse til en del af historieundervisningen.

Her på siden kan du læse om bevægelse i faget og finde inspiration til at gøre undervisningen aktiv.

Læs også mere om bevægelse under temaet varieret undervisning her: Tre cases til inspiration

# data[].attributes.attachment_link.title
Bevægelse - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Nøgleordsstafetter, rollespil og levende tidslinjer er blot nogle af de mange af muligheder, der findes for at gøre bevægelse til en del af historieundervisningen. Her på siden kan du læse om bevægelse i faget og finde inspiration til at gøre undervisningen aktiv.

# data[].attributes.body
Vælg klassetrin 3.-4. klasse - vælg filter "uden for skolen", fx historiske og nutidige lege eller historie på dit sted.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du finde færdige forløb til brug i historieundervisningen i grundskolen. Alle forløb indeholder lektionsplaner, hvor de forenklede fælles mål er omsat til læringsmål og undervisningsaktiviteter. Mange af dem indeholder også printklare elevopgaver og tekster. Forløbene kan downloades i Word-format og der er mulighed for, at du selv kan tilpasse indholdet efter dine egne ...

# data[].attributes.headline
100 ideer til bevægelses-aktiviteter i historie

# data[].attributes.subject
100 ideer til bevægelses-aktiviteter i historie

# data[].attributes.body
De første 32 sider (til 3. 4. - klasse kan hentes gratis). Hele bogen kan lånes på mitcfu.dk eller købes til lærerbiblioteket

# data[].attributes.attachment_link.title
100 ideer til bevægelsesaktiviteter i historie-Page 32

# data[].attributes.attachment_link.description
ASTRID DANIELSEN OG RIKKE ELISA PETERSEN 100 ideer til bevægelsesaktiviteter i historie GYLDENDAL

# data[].attributes.attachment_link.description
Læreren laver en bunke med bibelske fortællinger, eller klipper og bruger eksemplerne til ventre. Klassen går udenfor, og her leger I gæt og grimasser. Det kan fx være i hold tre mod tre, så der kan holdes god afstand.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find2learn er et GPS-styret løb med et fagligt indhold, som den enkelte lærer eller pædagog selv kan definere. Find2learn taler ind i skolereformens fokus på aktivitetstid, understøttende undervisning, læring i bevægelse og understøtter samarbejdet mellem lærere og pædagoger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Udeundervisning.dk er en gratis portal med viden om udeundervisning og udeskole. Formålet med portalen er primært at hjælpe med at imødekomme den aktuelle udfordring, som skolerne står i under genåbningen af Danmark under Covid-pandemien.

Mange institutioner og organisationer i Danmark har viden om udeundervisning og udeskole. Hver især besidder de viden om god praksis, og mange tilbyder gratis eksempler på undervisningsforløb. Vi vil gerne bygge bro mellem de danske aktører og dele vores egen viden og forskning på feltet.

En stor tak til alle de institutioner og organisationer, som vi linker til. Vi håber, at deres erfaringer og materiale vil blive brugt flittigt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Udeundervisning.dk er en gratis portal med viden om udeundervisning og udeskole. Formålet med portalen er primært at hjælpe med at imødekomme den aktuelle udfordring, som skolerne står i under genåbningen af Danmark under Covid-pandemien. Mange institutioner og organisationer i Danmark har viden om udeundervisning og udeskole.

# data[].attributes.body
GPS-løb udviklet til undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Find2learn er et GPS-styret løb med et fagligt indhold, som den enkelte lærer eller pædagog selv kan definere. Find2learn taler ind i skolereformens fokus på aktivitetstid, understøttende undervisning, læring i bevægelse og understøtter samarbejdet mellem lærere og pædagoger.

# data[].attributes.attachment_link.title
arkiv.dk | Indgangen til din Danmarkshistorie

# data[].attributes.attachment_link.description
Indgangen til din Danmarkshistorie. Her kan du søge i alverdens spændende materiale, som er registreret af over 550 arkiver i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark på film | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
"Danmark på film" rummer dokumentariske film fra hele landet i perioden 1905-1965. Filmene er gratis at se online, og kræver hverken login eller abonnement.

# data[].attributes.headline
Med børn og unge på opdagelse i historien

# data[].attributes.subject
Med børn og unge på opdagelse i historien

# data[].attributes.body
Blog af Dennis Hornhave Jakobsen, Formand for Falihos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historie kan både være dræbende kedeligt og ultra inspirerende. Når børn og unge oplever historie som kedeligt er fordi vi forklarer historien ihjel - det er i hvert fald min erfaring fra 9 år som historielærer og 14 år som far. Vi lykkedes med andre ord ikke med at tale om historien og dens perspektiver, så den opleves som kreativ og vedkommende.

Det der med at gøre historien levende og relevant - det er bare ikke så nemt. Jeg har derfor oprettet denne side i håb om at kunne inspirere både forældre og lærere til at gå på opdagelse i historien sammen med deres børn og unge mennesker.

Følg gerne og del gerne siden, så andre forhåbentlig kan få glæde af den og skriv gerne en personlig besked, hvis du har ideer og forslag til aktiviteter jeg bør beskrive på siden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Med børn og unge på opdagelse i historien

# data[].attributes.attachment_link.description
Historie kan både være dræbende kedeligt og ultra inspirerende. Når børn og unge oplever historie som kedeligt er fordi vi forklarer historien ihjel - det er i hvert fald min erfaring fra 9 år som historielærer og 14 år som far.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå på opdagelse i historiske kort og udforsk din lokale kulturarv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I samarbejde med GPS FOR ALLE er det nu muligt at downloade en samlet POI-fil så alle fortidsmin- deguidens lokaliteter kan ses på din GPS og lede dig på rette vej til de mange seværdigheder. Download filen HER.

03-2011

# data[].attributes.attachment_link.title
Fortidsminder - Guiden til fortidsminder: Lokaliteter

# data[].attributes.attachment_link.description
I samarbejde med GPS FOR ALLE er det nu muligt at downloade en samlet POI-fil så alle fortidsmin- deguidens lokaliteter kan ses på din GPS og lede dig på rette vej til de mange seværdigheder. Download filen HER . 03-2011

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du kan også finde inspiration og ideer til undervisningen i de enkelte fag i 1.-5. klasse. Aktiviteterne følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger om at være mest muligt udendørs og holde god afstand indendørs: Undervisning i fagene ude og inde

# data[].attributes.attachment_link.title
Om undervisning udendørs - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan også finde inspiration og ideer til undervisningen i de enkelte fag i 1.-5. klasse. Aktiviteterne følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger om at være mest muligt udendørs og holde god afstand indendørs: Undervisning i fagene ude og inde

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du finde teoretiske artikler om udeskole og udeundervisning. Artiklerne er skrevet af forskere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål

At introducere eleverne til folketro - og dens tilknytnig til naturen

At eleverne lærer deres egns fortællinger at kende

At belyse en ikke-materiel opfattelse og brug af skoven i et historisk perspektiv.

At udvikle elevernes fantasi.

At give eleverne redskaber til at undersøge deres lokale områdes historie.

At forøge elevernes lokale forankring og interesse for det område de bor i.

Forberedelse

Skovens skjulte historier
Skovens skjulte historier kan ikke ses. De skal findes og helst opleves på stedet, hvor de foregik. De skjulte historier er sagn, myter, historier og overleveringer, som enten har fundet sted i skoven, eller som skoven har givet rum til igennem folketroen. Historierne er for langt størstedelens vedkommende overleveret mundtligt gennem tiden, og derfor er de tit gradvist omformet eller tilpasset lokale forhold. Først indenfor de seneste århundrede er historierne blevet indsamlet og skrevet ned.

Find en gammel skov
Find først en velegnet skov, som I kan besøge. Jo ældre skoven er, desto flere historier knytter der sig til den, så det ældste skovområde i jeres aktionsradius er sandsynligvis det bedste. Du må ud og besigtige lokaliteten - og få gode ideer.

Intro i klassen
Snak med klassen om hvordan jeres skov er blevet brugt af mennesker i mange generationer - og om hvordan den har været rammen om både virkelige hændelser og eventyr, sagn, vandrehistorier, sladder, myter, religiøse handlinger, fester, møder osv. (se Baggrund).

Gruppearbejde i klassen
Del derpå klassen op i grupper med 4 elever i hver. Hver gruppe skal finde sig en historie, som er foregået i den skov, I har valgt ud. For at eleverne kan få en fornemmelse af, at det rent faktisk er deres eget områdes historier de arbejder med, kan du lade dem selv finde historierne frem. Her er en listet en række mulige måder, hvorpå eleverne - alt efter modenhed - kan søge efter historier:

I en bunke af historier på papir, som læreren har fundet frem og forberedt til dem.

I bøger og opslagsværker, som læreren har skaffet hjem til dem (se liste under Forslag til videre arbejde).

Ved at besøge lokalhistorisk museum eller arkiv, og få hjælp til at finde spændende historier der.

Ved at besøge det lokale bibliotek og få hjælp til at finde spændende historier der.

Ved at opsøge lokale folk, der kender skoven (gamle skovarbejdere, skovfogder, naturvejledere, gamle mennesker der har brugt skoven m.fl.), og lave interview med dem på bånd - og skrive historien ud fra båndet.

Når grupperne har fundet en historie, skriver de den ned og forbereder en form for fremlæggelse af historien ude i skoven - gerne lige der hvor historien foregik. Alle grupper skal forsøge at tidsfæste og stedfæste deres historie.

Hvornår foregik den?

Hvor foregik den?

Hvordan er historien blevet husket frem til nu?

Fremlæggelse
Fremlæggelsen kan være i form af:

Hver gruppe forbereder sig - læser, skriver og daterer, laver rollefordelinger, kostumer, melodier eller hvad de nu skal bruge. Prøv at få den til at lave f.eks. kostumer så de passer til den tid, hvor historien foregik.

Skovkort
Få fat på et kort over skoven - et skovkort. Plot sammen med eleverne de forskellige historier og hændelser ind på kortet. Hvis det er muligt kan I forberede en skovtur, hvor I kommer rundt til alle de historiske steder - og får historierne fremført dem dér. Hvis det ikke er muligt kan I også bare fremføre dem et centralt og egnet sted i skoven. Find - via skovkortet og din forberedelsestur - et hyggeligt sted, hvor I kan spise frokost, tænde bål el.lign.

Du kan finde skovkort i vandretursfoldere for mange statsskove og private skove. Søg på nettet. Du kan også høre Skovfogden om du kan få en kopi af et skovkort over det område I vil arbejde i, når du alligevel kontakter skoven for at høre om I må arbejde derude.

Sådan gør du

Historietur i skoven
I skoven tager I, hvis det er muligt, på vandretur fra åsted til åsted, og grupperne fortæller én for én deres historie for de andre. Efter hver historie taler I om den tid historien foregik i - og om hvordan man levede dengang.

Det er en god ide at have en tegning af en tidslinje med på karton. Hver historie I får fortalt kan I forsøge at tidsfæste - og tegne et ikon for historien på tidslinjen.

Snak for hver historie om, hvordan skoven mon så ud dengang. Hvordan så menneskene ud i tøjet? Hvordan så byen ud? Kunne historien finde sted i dag - og hvordan ville den i givet fald foregå?

Hyg jer
Hvis I har en hel dag i skoven, er det oplagt at placere f.eks. frokosten et dejligt sted. Mange steder findes bålpladser til fri afbenyttelse. Det er altid hyggeligt at tænde bål - og I kan evt. tage en gryde og noget hyldebærsaft + vand med til sørøverdrik.

Afrunding i klassen
Afrund forløbet i klassen ved at hænge skovkortet op på opslagstavlen. Børnene kan evt. illustrere nogle af historierne, og hænge billeder og fotos op omkring skovkortet med røde uldtråde til åstederne. Også børnenes skriftlige beskrivelser af historierne kan hænges op.

Baggrund

Folketro
Skoven har altid været omgæret af mystik og overtro. I folketroen er skoven hjemsted for mystiske og mytiske væsener: trolde med overnaturlige kræfter, elverfolk lette som luft, blomsteralfer og gamle barkede nisser. I skoven har mennesket mødt det ukendte. Mørket og ensomheden fremmanede let skabninger og episoder, som ikke umiddelbart kunne forklares - og som lige så godt kunne komme inde fra sindets krinkelkroge som ude fra skovens virkelighed.

Mange historier fra folketroen er knyttet til specielle steder, som I kan opsøge med klassen. Her kan eleverne opleve en helt ny dimension af skoven med deres fantasi. Skovens skjulte historier kan med den rette formidling medvirke til, at udvide elevernes opfattelse af skoven fra et træbevokset område til et farverigt rum med mange åndelige og kreative dimensioner.

Sagn
Gennem årtusinder er der opstået talrige sagn, som har tilknytning til skoven. Et sagn er oftest stedbundet, og det samme sagn kan genfindes forskellige steder - i mere eller mindre omskrevet stand. Den slags kaldes vandresagn.

Hellige steder
Skoven rummer også hellige steder med rod tilbage i oldtiden og middelalderen. Oldtidens gravanlæg har altid været omgærdet med mystik og været hjemsted for underverdenens væsener og kræfter, som man skulle vogte sig for. I middelalderen valfartede man til hellige og helbredende kildevæld. Træer eller store sten kan ifølge sagnene have særlige magiske kræfter, som kan kurere alt fra barnløshed til engelsk syge mod behørige ofre.

Virkelige historier
Virkelige hændelser der er foregået i skoven - og som huskes og fortælles - er også oplagte at bruge. Det kan være romantiske kærlighedshistorier, tragiske selvmord, røveriske overfald, historier fra krigens tid, eller historier om mennesker der har haft særlig tilknytning til skoven.

Virkelige historier kan bære kimen til sagn og eventyr i sig, hvis de bygger på fællesmenneskeligt stof. De historier, der ikke har så mange år på bagen, er gode at få fortalt af de folk, der stadig husker dem. Gamle skovarbejdere, koner der har boet tæt på skoven, jægere og mange andre i lokalområdet ligger helt sikkert inde med gode historier om jeres lokale skov. Send eleverne ud med en båndoptager, hvis de skal hente historier hjem - så kan I alle høre dem.

Litteratur:
'Danske sten fra sagn og tro', Mads Lidegaard, Arnold Busck Forlag 1994, ISBN 87-17-06428-7
'Danske træer fra sagn og tro', Mads Lidegaard, Arnold Busck Forlag 1996, ISBN 87-17-06601-8
'Danske høje fra sagn og tro', Mads Lidegaard, Arnold Busck Forlag 1998,ISBN 87-17-06754-5
'Danske søer og vandløb fra sagn og tro', Mads Lidegaard, Arnold Busck Forlag 1999, ISBN 87-17-06909-2
'Historien i skoven', Jesper Laursen, Skippershoved Forlag, ISBN 87-89224-11-6
'Folk og flora', af V. J. Brøndegaard, Rosenkilde og Bagger 1987
'Folk og Fauna' af V. J. Brøndegaard, Rosenkilde og Bagger, 1987.

Link:
www.dafo.dk Dansk Folkemindesamling
www.folkeminder.dk Foreningen Danske Folkeminder
www.bibliotek.dk Kig under søgekategorierne folketro og sagn

# data[].attributes.attachment_link.description
At introducere eleverne til folketro - og dens tilknytnig til naturen At eleverne lærer deres egns fortællinger at kende At belyse en ikke-materiel opfattelse og brug af skoven i et historisk perspektiv. At udvikle elevernes fantasi. At give eleverne redskaber til at undersøge deres lokale områdes historie.

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til "1001 fortællinger om Danmark" - et brugerdrevet site med fortællinger om kulturelle danske steder. Gå på opdagelse på sitet og bidrag med din egen fortælling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historie

Kapitlet her er venligst udlånt fra " Lutvann-undersøkelsen, Delrapport 2". Det er en del af et kapitel om de norske samfundsfag: historie, geografi og samfundskundskab, som vi her har valgt at dele i tre artikler - en for hvert fag. Artiklen her koncentrerer sig om historie og tager udgangspunkt i det norske læreplanværk fra 1997 (L97). Indholdet kan med et minimum af abstraktion overføres på det danske historiefag - og her er masser af inspiration at hente.

Kapitlet er inddelt i otte underafsnit. Klik på det du har lyst til at læse.

L97 og samfundsfag

I L97 er mål og indhold i Samfundsfag ordnet efter de tre fagdisipliner historie, geografi og samfundskundskab. Fagdiciplinerne har følgende hovedfokus:

Historie
Historie handler om mennesker og samfund før os og arbejder med tidsdimensionen. Faget ser på mennesket og samfundet til forskellige tider og hvilke drivkræfter som har påvirket samfundsudviklingen gennem tiderne.

Geografi
Geografi handler om vore fysiske omgivelser lokalt, nationalt og globalt og arbejder med rum-dimensionen. Eleverne skal lære at orientere sig i omverdenen. Faget ser på lokalisering og udbredelse af naturlige og menneskeskabte fænomener og processer på jordoverfladen, på sammenhængen mellem menneske og natur og giver oversigt over livsbetingelser, levemåder og levevilkår på jorden.

Samfundskundskab
Samfundskundskab handler om individ og samfund og arbejder med politik og socialisering. Faget viser hvordan samfundet behøver love og regler, organisering og styring for at kunne fungere. Faget arbejder også med mellemmenneskelige forhold som samarbejde og konflikter og drøfter de rettigheder, pligter, påvirkninger og udfordringer, som enkeltmennesket står overfor som borger i samfundet.

Lærerne har i beskrivelsen af samfundsfagets didaktik i udeskolen taget udgangspunkt i læreplanværkets målområder. De har så fokuseret på hvordan disse perspektiver bliver varetaget i udeskolen, isoleret set og som en del af forskellige tværfaglige oplæg.

Historie - mennesker og samfund før os

Meget historiefagligt stof indgår i udeskolen på Lutvann. I naturlandskabet og i bymiljøet rundt om skolen finder elever og lærere mange indfaldsvinkler til kundskab om mennesker og samfund før i tiden. Dette finder de både i det fysiske miljø ( kulturminder, bygninger, veje osv.) og i det sociale miljø i form af forskellige traditioner.

Gennem mange forskellige aktiviteter konkretiseres og levendegøres historien med kulturlandskabet, bygninger eller andre elementer i omgivelserne som kulisser. Der skabes en kontekst, som kan åbne for indlevelse og dybere forståelse. Følgende didaktiske indfaldsvinkler bruges i udeskolen som led i samfundsfagsundervisningen på Lutvann skole:

Dramatiseringer og rollespil

Gennem dramatiseringer af forskellige tidsaldre og kulturer levendegør man, hvordan det var at leve på den tid og i den aktuelle kultur.

I disse rollespil kan eleverne organiseres i familiegrupper på tværs af klasserne eller indenfor rammerne af den enkelte klasse. Gennem påklædning, valg af rekvisitter, udstyr, omgivelser og gennem forskellige aktiviteter søger de at leve sådan, som man gjorde i den aktuelle tidsepoke. En række faglige perspektiver bliver levendegjort og konkretiseret gennem disse rollespil:

Tro
Eleverne arbejder med tro og mytologi fra den aktuelle tidsepoke. Aktiviteterne knyttes til faget Kristendom.

Roller
Piger og drenge får forskellige opgaver, hvor de oplever kønsrollemønstre i forskellige tider. De får også roller fra forskellige samfundsklasser og oplever på den måde samfundsstrukturen i den aktuelle tid og kultur. Aktiviteterne knyttes til faget Samfundskundskab.

Bygning af bosted
Eleverne gennemfører praktiske arbejdsopgaver knyttet til etablering af boplads med bygning af lavvo, ildsted, bord og siddepladser osv. Aktiviteterne knyttes til fagene Idræt, Kunst og håndværk og Matematik.

Madlavning
Eleverne laver mad (fisk, kød, kylling) i kogegrube De laver forskellige retter som nevgrød, lefse (norsk kartoffelfladbrød), bidos (rensdyrgryde), pinnebrød (snobrød) og finnebiffgryte over bål. De bruger naturens ingredienser som urter, bær, ene, granskud, lav etc. De har madpakke med hjemmefra fra en givet tidsepoke, Aktiviteterne knyttes til fagene Hjemkundskab, Natur- og miljøfag og Matematik.

Lave værktøj, redskaber og udstyr til kamp, jagt og fangst
Eleverne laver og bruger sværd, skjold og hjelm, pil og bue, spyd, de lærer at kaste lasso etc. De gennemfører kampe, dueller og stridigheder. Aktiviteterne knyttes til fagene Kropsøvning og Kunst og håndværk.

Håndværksarbejder
Eleverne karter, spinder og væver med uld, de farver tekstiler med plantefarvning (uld, bomuld), de støber tin-smykker og de snitter smykker i træ, de organiserer køb og salg af forskellige produkter mellem familiegrupperne, de organiserer kaplege osv. Børnene klæder sig i tøj som de enten har lavet selv, eller taget med hjemmefra og som skal i så høj grad som muligt skal fremstå tidstypiske. Aktiviteterne knyttes til fagene Kunst og håndværk og Natur- og Miljøfag.

Musik
Eleverne laver musikinstrumenter og fremfører musik fra de forskellige tidsepoker og kulturer. Aktiviteterne knyttes til faget Musik.

Lutvann-eleverne har arbejdet med vikingetiden på denne måde gennem et større forløb, som strakte sig over en uge. Skolen etablerede aldersblandede familiegrupper med omkring ti elever i hver gruppe og en lærer pr. gruppe og grupperne etablerede sig i hvert sit område i skoven.

Tænkningen er illustreret gennem eksemplet Vikingetid i figuren nedenfor. Historiefaget er løftet frem og markeret som et slags regifag for dette oplæg. Eksemplet illustrerer en central pædagogisk pointe og viser hvordan man kan organisere og didaktisk bygge en tværfaglig undervisning op i udeskolen.

Figur 9 side 133 - scann ind.

Elever og lærere har også gennemført historiske rollespil gennem mindre oplæg (en dag), hvor de gennemfører aktiviteter som konkretiserer fænomener, traditioner og levemåder fra den aktuelle tidsepoke. På tilsvarende måde har de arbejdet med stenalder, antikkens Hellas, Ægypten, middelalderen, industrialiseringen osv. I historiske rollespil lægges det altså til rette for at konkretisere og levendegøre tidsepoken og kulturen gennem aktiviteter og oplevelser med dramaets virkemidler gennem et tværfagligt oplæg. Målet er at inspirere eleverne i arbejdet med det boglige lærestof gennem en oplevelsesmæssig didaktisk tilnærelse. Dette materiale illustrerer, hvilke muligheder udeskolen giver for tværfaglighed, samtidig med at skolefagenes identitet og særpræg varetages.

Museums- og institutionsbesøg

Museer og institutioner bruges flittigt som led i historieundervisningen, og giver eleverne et møde med tidligere tider. Samtidig har sådanne besøg også et videre fagligt og didaktisk sigte. På Lutvann skole er følgende museer og institutioner blevet besøgt som led i udeskolen:

Vikingeskibsmuseet på Bygdøy (i Oslo).

Kon-Tiki-museet på Bygdøy (i Oslo).

Norsk Teknisk Museum: Menneskets teknologiske udvikling, fra de tidligste tiders enkle teknologi til de sidste årtiers udvikling.

Norsk Folkemuseum: Økonomiske og sociale leveforhold i Norge for forskellige samfundsklasser de sidste par hundrede år. Sameudstilling.

Historisk museum; Etnografisk afdeling, Vikingetid, Stenalder, Ægypten, Indianere.

Bymuseet. Afdelingen for middelalder.

Middelalder-ruinerne i Gamlebyen med Maria-kirken.

Bymuseet i Frognerparken: Udstillingen "Børn i byen i gamle dage".

Samtidskunstmuseet: Udstillingen "Fotokunst og videokunst".

Norsk Skovmuseum ved Elverum. Et museum som præsenterer menneskets brug af skov og udmark gennem tiderne med vægt på skovbrug, jagt, fiskeri og friluftsliv. Museet har også et stort udendørsanlæg og arrangerer en række temaoplæg for grundskoler og ungdomsuddannelser.

Stortinget: Et møde med norsk politik.

Nærmiljø- og byvandringer

I forbindelse med temaet græsk mytologi arrangerer enkelte klasser stjernetur om aftenen sammen med forældrene, hvor de observerer og lærer om verdensrummet og stjernetegn.

I arbejdet med det gamle Ægypten laver eleverne labyrinter, ser på geometriske figurer etc.

Gennem byvandringer i dele af Oslo får man et mere autentisk møde med sociale og økonomiske leveforhold i Oslo til forskellige tider.

Eleverne går pilgrimsgang mellem Furuset og Stovner og Oldtidsvejen mellem Stovner og Gjelleråsen.

De ser på husmandsgårde og fortidsminder i nærmiljøet.

Elever og og lærere går flygtningeruten fra krigen og må dermed sætte sig ind i historiske hændelser fra 2. verdenskrig.

Akers-elva (en elv nær skolen) bliver brugt meget. Ved at vandre langs Akerselva får eleverne et indblik i industrialisering og boforhold i Norge under det industrielle gennembrud i Norge i 1800- og 1900-tallet. Her ligger fabriksanlæg og gamle boliger på rad og række og fortæller deres historie.

Eleverne vandrer også langs Alna-elva med gamle fabriksanlæg, naturmiljø etc.

Ressourcepersoner i nærmiljøet

Eleverne opsøger ressourcepersoner i nærmiljøet eller vedkommende kommer til skolen. Andre gange møder de personen på et aftalt sted ude, f.eks. på lejrpladsen.

Opsummering

I disse oplæg (historiske rollespil, museums- og institutionsbesøg, byvandringer og møder med ressourcepersoner) er historiefaget en naturligt samlingspunkt. Samtidig har oplæggene et klart tværfagligt sigte. Lærerne har også et videre dannelsesmæssigt perspektiv og fremhæver især socialt samarbejde, mundtlig og skriftligt sprogbrug, kreativitet, leg og fysisk aktivitet som vigtige mål med deres undervisningsoplæg. De ser altså ikke på dette som rene historiefaglige aktiviteter.

Alle fag og skolens samlede dannelsesopgave bliver realiseret gennem sådanne måder at organisere undervisningen på. Oplæggene kræver en helhedstænkning i undervisningen og udstrakt samarbejde i lærerkollegiet. Samtidig aner vi konturerne af en samfundsaktiv skole med lærere, som skal kunne knytte kontakter med og samarbejde med samfundet i den ydre virkelighed. Den abstrakte tidsdimension i historiefaget er blevet konkretiseret i mødet med en fysisk og social virkelighed. Udeskole bliver på denne måde en vigtig del af historiefaget didaktik.

Samfundsfagene, nærmiljøet og udeskole på Lutvann

Det er et gennemgående princip i L97, at skolen i undervisningen skal hente eksempler og illustrationer til undervisningen fra elevernes nærmiljø, fordi hjemstedet er et vigtigt udgangspunkt for at udvikle indsigt i samfundet. Planen forudsætter en udstrakt brug af nærmiljøet for at eksemplificere, konkretisere og levendegøre kundskaben. L97 understreger endvidere stærkt at eleverne skal udforske, observere og undersøge forhold og fænomener i lokalsamfundet.

Dette studie viser, at denne ambition i L97 i høj grad bliver imødekommet i udeskolen på Lutvann skole, med samfundsfaget som et naturligt regifag. Som vi snere skal se, har også Natur- og miljøfaget en tilsvarende funktion. Materialet tyder videre på, at få lærere driver rendyrket fagundervisning i historie, geografi eller samfundskundskab i udeskolen. Undervisningen i samfundsfag er i høj grad knyttet til tværfaglige temaoplæg. De fagspecifikke perspektiver kommer tydeligere frem i den videre bearbejdning inde, når oplevelserne ses i sammenhæng med det boglige lærestof.

Materialet underbygger klassiske opfattelser af samfundsfag, som et vigtigt fag i skolen, som forstærkes yderligere af udeskole som didaktisk tilnærmelse i undervisningen i bl.a. geografi og historie bidrager til elevernes psykiske udvikling , ved at "...de bliver i stand til at nå udover deres personlige erfaringer - i rum og tid - med hensyn til at forstå både naturgivne og socialhistoriske betingelser og relationer" (Dale 1996, s. 240).

# data[].attributes.attachment_link.description
Kapitlet her er venligst udlånt fra " Lutvann-undersøkelsen, Delrapport 2". Det er en del af et kapitel om de norske samfundsfag: historie, geografi og samfundskundskab, som vi her har valgt at dele i tre artikler - en for hvert fag. Artiklen her koncentrerer sig om historie og tager udgangspunkt i det norske læreplanværk fra 1997 (L97).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
© Dansk Skoleidræt
Bruger du vores database som inspiration til at udgive materialer og ideer i andre sammenhænge, bliver vi glade. Men, vi bliver endnu gladere, hvis du husker at angive, at øvelsen stammer her fra sitet ved at anføre. "Denne øvelse stammer fra www.sætskolenibevægelse.dk" - Er du i tvivl, så kontakt os endelig på ssib@skoleidraet.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
© Dansk Skoleidræt Bruger du vores database som inspiration til at udgive materialer og ideer i andre sammenhænge, bliver vi glade. Men, vi bliver endnu gladere, hvis du husker at angive, at øvelsen stammer her fra sitet ved at anføre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Understøttende undervisning Onlinespil: Historiske vendespil, geografiske kortspil mv. 1-4 personer, 3.-9.kl. Downloads/ekstra opgaver fra UVM til højtbegavede elever i kulturfag Meganørds historieQuizz også til din mobiltelefon Billedquizzer og tidslinjer fra HistorieLab Portal: Newsdesk.dk lav din egen klasseavis, fx artikler for/imod EU Historiske byvandringer i Københavns Kommune Web: Hvilken historisk person minder du mest om?

# data[].attributes.body
Lege i gamle dage
Min egen historie
Undersøg lokalhistorien

# data[].attributes.attachment_link.title
Log ind | Historie 3-6 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Log på Historie 3-6 og find alt til historie i 3.-6. klasse: Komplette forløb, værkstedsaktiviteter, kilder, Spot på-artikler og meget mere.

# data[].attributes.body
Bindingsværk i din by
Historien omkring jer
Gamle lege
Min familie er historie

# data[].attributes.attachment_link.title
Historiefaget Mellemtrin - Historie til mellemtrinnet - Clio Online

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiefaget er et komplet digitalt undervisningsmateriale til historie på mellemtrinnet fyldt med tekster, aktiviteter, årsplaner og undervisningsforløb. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.headline
TIDSLOMMEN app med forløb til lokale, historiske steder på Midt- og Vestsjælland fra Vestmusem.dk

# data[].attributes.subject
TIDSLOMMEN app med forløb til lokale, historiske steder på Midt- og Vestsjælland fra Vestmusem.dk

# data[].attributes.body
Se video med intro til forløbende her: https://vimeo.com/showcase/7301944

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
100 ideer til bevægelsesaktiviteter i historie

Indholdsbeskrivelse:
En udførlig beskrivelse af bevægelsesaktiviteter med udgangspunkt i historiefagets tre kompetenceområder.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Antal i afdelinger:

3 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.title
100 ideer til bevægelsesaktiviteter i historie

# data[].attributes.attachment_link.description
100 ideer til bevægelsesaktiviteter i historie Indholdsbeskrivelse: En udførlig beskrivelse af bevægelsesaktiviteter med udgangspunkt i historiefagets tre kompetenceområder. Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Antal i afdelinger: 3 stk. i Informationssamlingen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktivitetsbog med 42 aktiviteter, opdelt i 40 kapitler, som knytter sig til danmarkshistorien. Aktiviteterne er en blanding af madopskrifter, lege, spil og ting. Alle med illustreret trin for trin guide og materialeliste
Indholdsbeskrivelse:

.

Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

En del af følgende materialesæt:

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på projektets hjemmeside

Antal i afdelinger:

9 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

1 stk. i Informationssamlingen

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

1 stk. i Ressourcecenter Slagelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Sigurds Danmarkshistorie - 42 aktiviteter, du selv kan lave

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktivitetsbog med 42 aktiviteter, opdelt i 40 kapitler, som knytter sig til danmarkshistorien. Aktiviteterne er en blanding af madopskrifter, lege, spil og ting. Alle med illustreret trin for trin guide og materialeliste Indholdsbeskrivelse: . Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen En del af følgende materialesæt: Supplerende materialer: Hertil findes supplerende materiale på projektets hjemmeside Antal i afdelinger: 9 stk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sigurd fortæller om genforeningen - aktivitetsbog

Bogen knytter sig til Sigurd Barretts fortællinger om Genforeningen, der udgives i anledning af 100-året for genforeningen af Sønderjylland og Danmark - et jubilæum, der markeres over hele landet.
Indholdsbeskrivelse:

Aktiviteterne kan bruges i undervisningssammenhæng og veksler mellem det kreative og legende og det mere oplysende - men hele tiden med barnet i fokus. På bogens hjemmeside findes vejledning (se link).

Indeholder:

Dansk eller tysk , Treårskrigen

Mellem krigene

2. slesvigske krig

Nationalkamp

1. verdenskrig

Genforeningen og tiden derefter

Fortid og nutid

Bogen er henvendt til læreren med inspiration til konkrete aktiviteter i arbejdet med genforeningen på mellemtrinnet. Arbejdet med bogens aktiviteter understøtter kompetenceområdet historiebrug, hvor eleverne arbejder med historiske scenarier, værkstedsaktiviteter mm, og der er fokus på eleverne som historieskabende og producerende individer.

Supplerende materialer:

Hertil findes lærervejledning på bogens hjemmeside

Antal i afdelinger:

10 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

# data[].attributes.attachment_link.title
Sigurd fortæller om genforeningen - aktivitetsbog

# data[].attributes.attachment_link.description
Bogen knytter sig til Sigurd Barretts fortællinger om Genforeningen, der udgives i anledning af 100-året for genforeningen af Sønderjylland og Danmark - et jubilæum, der markeres over hele landet. Aktiviteterne kan bruges i undervisningssammenhæng og veksler mellem det kreative og legende og det mere oplysende - men hele tiden med barnet i fokus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Styr på samfundet, Lærerens bog - 70 læringsaktiviteter til samfundsfag