# data[].attributes.body
Case 5: Ismail

Hvilke faktorer ved Olesens liste på slide 8 kan genfindes i den enkelte casehistorie? Lav en liste for hver af de 5 casehistorier.

1. Ung mand – starter kriminalitet i sene teenageårene, er i dag i 20’erne

2. Har ustabile sociale relationer – kom ind i bandemiljøet gennem venner og fætre

3. Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet – startede kriminalitet allerede i de sene teenageår, så har ikke “nået” at komme ud i ‘alm. Arbejdsmiljø’

4. Er uuddannede – har sammenhæng med, at han starter i teenageårene med kriminalitet

Diskuter, hvordan stempling kan betyde noget i forhold til at forstå, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet? Kom gerne med eksempler fra en af casehistorierne.

1. Bekendtskaber - Vi kan se en stempling i hans unge teenage år, hvor han har været med til ildpåsættelse og småindbrud, som kan have ‘banet vejen’ til hans kriminalitet i hans sene teenageår - sammen med hans bekendtskab til venner og fætre.

2. Stigmatisering pga. Kultur - Han kan være udsat for en stempling på baggrund af hans anden etniske herkomst, som kan have gjort det svært for ham at etablere sig.

3. Fællesskab - Han udtaler, at det er/har været sjovt at være med i bandemiljøet, man får opmærksomhed og et fælles skab, som vi kan forestille os, gør det svært at forlade det.

4. Vi ser dog ikke en som sådan sammenhæng mellem første stempling og, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet.

Diskuter, hvordan kan begrebet om mod-borgerskab bruges til at forstå kriminalitet? Er der nogle eksempler i en af casehistorierne, hvor mod-borgerskab måske har været en faktor?

1. Kulturforskellen i opdragelsen - Der kan ske en form for svigt ift. Den kulturelle forskel, der kan være i Ismails tilfælde. Der bliver nævnt, at han er vokset op med “strenge regler”. Dette kan indikere, at forældrene ikke er tilpasset den danske kultur, hvilket kan gøre det svært for et barn/ung som Ismail at opnå den sociale anerkendelse, der er behov for. Samtidig kan det være en mangel fra systemetift. at lærer disse forældre, at det i Danmark fxikke er farligt at sende sine børn ud og lege efter spisetid. Så defår en vis form for tryghed, da det er så forskelligt fra, hvad de selv er vokset op i og kommer fra. Det er her vigtigt, at man som nydansker er åben for det nye, og samtidig, at vi som samfund forstår,at der skal være plads til det bedste fra begge kulturer, og giverdem plads til at lærer deres nye liv og nye land at kende.

2. Manglende værdifølelse - Han oplever ikke en værdi i samfundet som kriminel, hvor han ikke bidrager til det solidariske fællesskab, men som han i stedet oplever i banden, hvor han fungerer som leder. Han nævner desuden et fællesskab her, hvor man får opmærksomhed, og han kan være social med folk.

Diskuter, har fængselsophold hjulpet dem i forhold til at komme ud af kriminalitet?

1. Ja, da han kommer i det sikrede fængsel. Her oplever han, at det er skræmmende. Han har betydeligt færre rettigheder, minimal kontakt, både med de andre indsatte, men også med familie og kæresten. Det har fået ham til at reflektere over, hvad han vil med sit liv.

# data[].attributes.body
2. Hvilke faktorer ved Olesens liste på slide 8 kan genfindes i den enkelte casehistorie? Lav en liste for hver af de 5 casehistorier. 
Diana: Misbruger, har ustabile sociale relationer, uuddannet, siddet i fængsel, forgældet 
Paw: Fængsel, misbruger, gæld, 
Ulrik: Ustabile forhold, misbruger, fængsel, psykiske problemer, gæld, har haft belastet barndom
Walid: Fængsel, gæld, ingen relation til arbejde, misbruger 
Ismail: ung mand, ustabile sociale relationer (bande), fængsel, 
3. Diskuter, hvordan stempling kan betyde noget i forhold at forstå, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet? Kom gerne med eksempler fra en af casehistorierne. 
Område (ghetto). Accept og set forkert på (Ulrik, kan være højtråbende, men er ikke farlig, selvom andre kan opfatte ham som sådan - (gå end at smides ud)) 
4. Diskuter, hvordan kan begrebet om mod-borgerskab bruges til at forstå kriminalitet? Er der nogle eksempler i en af casehistorierne, hvor mod-borgerskab måske har været en faktor? 
Walid: Ikke bidraget til samfundet, været kriminel, værdiløs for samfundet, familien 
5. Diskuter, har fængselsophold hjulpet dem i forhold til at komme ud af kriminalitet? 
Ismail: Fængselsopholdet har fungeret som en øjenåbner for ham
Walid: At han fik 4 år, “som at blive slået med en hammer” - exit programmet 
Paw: Prisonisering- han bliver afhængig af stoffer i fængslet, hvilket han ikke var før. Det er en form for “uddannelsesinstitution” det her med at han lærer ny viden og får et nyt netværk. 
6. Diskuter - hvad tænker I en helhedsorienteret indsats ville lægge vægt på at adressere? Udvælg en case og beskrive hvilke indsatser I tænker ville være nødvendige for at hjælpe personen videre til et kriminalitetsfrit liv
Ismail: 
Ismail ville få gavn af en mentor ordning jf. xx, da han vil få daglig støtte og hjælp til at holde sig uden for kriminaliteten. Derudover er exitprogrammet også en indsats som Ismail kan få gavn af, da han kan forlade bandemiljøet. 

# data[].attributes.body
2. Hvilke faktorer ved Olesens liste på slide 8 kan genfindes i den enkelte casehistorie? Lav en liste for hver af de 5 casehistorier.

Dianna: Har haft belastet barndom, misbruger, ustabile sociale relationer(søster), siddet i fængsel før, ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet, psykisk lidelse, er uudannet, forgældet, ustabile boligforhold

Paw: Misbruger, er forgældet, siddet i fængsel før, ustabile boligforhold (havde)

Ulrik: Har haft belastet barndom, har siddet i fængsel før, ustabile boligforhold, psykisk lidelser, misbruger, ustabile sociale relationer, ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet, forgældet, ustabile boligforhold, uudannet

Walid: Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet, har siddet i fængsel før. Er forgældet, misbruger, ustabile boligforhold, psykiske lidelser, uudannet, ustabile sociale relationer,

Ismail: Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet. Har siddet i fængsel før. Er forgældet. Ustabile sociale relationer (vejen ind til det kriminelle miljø sker gennem fætre og venner), uudannet, er en ung mand

3. Diskuter, hvordan stempling kan betyde noget i forhold at forstå, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet? Kom gerne med eksempler fra en af casehistorierne.

Det kan være svært at forlade kriminaliteten, når man i forvejen har en plettet straffeattest, og arbejdspladser ikke vil ansætte dem pga. tidligere kriminalitet, så kan det være med til at vedkommende fortsætter med at begå kriminalitet, da de ikke kan tjene penge på anden vis.
Dianna opbruger hurtigt sin kontanthjælp og er efterfølgende nødt til at prostituere sig, for at kunne dække sit misbrug.
Paw stjæler ting fra supermarkeder, sælger det videre og kan dække sit misbrug.
Ulrik har også stjålet mad for at sælge videre samt solgt stoffer, så han kan dække sit misbrug.

I forhold til f.ek.s Ismail, så blev han accepteret af bandemiljøet, hvor han følte han fik opmærksomhed og var social med folk, den opmærksomhed som resten af samfundet ikke gad at give ham. Desuden fik han i bandemiljøet tildelt en opgave, som hed at yde beskyttelse mod en bestemt gruppe mennesker. Dette er med til at vanskeliggøre muligheden for at komme ud af bandemiljøet yderligere for Ismail.

I forhold til Walid kan det skyldes en svær tilpasning til de nye normer og værdier i Danmark, og ellers det store pres til at være manden i familien der forsøger de andre (Maskulinitet).

4. Diskuter, hvordan kan begrebet om mod-borgerskab bruges til at forstå kriminalitet? Er der nogle eksempler i en af casehistorierne, hvor mod-borgerskab måske har været en faktor?

Mod-borgerskab har en faktor i forhold til Ismail og Walids historier, da de ikke er blevet accepteret af samfundet, (højst sandsynlig på grund af deres mellemøstiske baggrund, social overdrivelse, alle udlændinge er kriminelle).

5. Diskuter, har fængselsophold hjulpet dem i forhold til at komme ud af kriminalitet?
Ismail har siddet i flere fængsler, men efter at han sad i et af Danmarks mest topsikrede fængsler, hvor han var indespærret 23 timer i døgnet, fik det ham virkelig til at tænke over tingene, og det har været en øjenåbner til at forlade det kriminelle liv. Han begynder at tænke på sin familie og hvilket forbillede han kunne have været for sin bror og generelt de unge drenge.

Walid fortæller også at exitprogrammet har været med til, at han ikke længere vil være en del af kriminalitet.

6. Diskuter - hvad tænker I en helhedsorienteret indsats ville lægge vægt på at adressere? Udvælg en case og beskrive hvilke indsatser I tænker ville være nødvendige for at hjælpe personen videre til et kriminalitetsfrit liv:
Ismail: En helhedsorienteret indsats (Exit program) i Ismails tilfælde, ville forhåbentlig lægge vægt på en anden bopæl(evt. kontakt med mennesker uden for hans tidligere miljø), hvor han ikke er tæt på bandemiljøet, tilknyttet exitprogrammet, fokus/støtte til uddannelse og etablering i samfundet, evt. en kontaktperson han kan kontakte i tilfælde af at han er ved at få tilbagefald, samarbejde med socialforvaltningen, økonomisk bistand

# data[].attributes.body
Øvelse – kriminalitet, sociale problemer og fængselsophold

Casehistorierne er taget fra: Mik-Meyer (2018). Fagprofessionelles møde med udsatte klienter – dilemmaer i den organisatoriske praksis. Hans Reitzels forlag.

2. Hvilke faktorer ved Olesens liste på slide 8 kan genfindes i den enkelte casehistorie? Lav en liste for hver af de 5 casehistorier.

Case 1: Dianna

Har haft belastet barndom

Er (mis)bruger

Har psykisk lidelser

Har ustabile sociale relationer

Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet

Er uudannede

Er forgældede

Har siddet i fængsel før”

Case 2: Paw

Har haft belastet barndom

Er (mis)brugere

Har psykisk lidelser

Har ustabile boligforhold

Er forgældede

Har siddet i fængsel før”

Case 3: Ulrik

Har haft belastet barndom

Er unge mænd

Bor i byer

Er (mis)brugere

Har psykisk lidelser

Har ustabile sociale relationer

Er ensomme

Har ustabile boligforhold

Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet

Er uudannede

Er forgældede

Har siddet i fængsel før”

Case 4: Walid

Er (mis)brugere

Har psykisk lidelser

Har ustabile sociale relationer

Er ensomme

Har ustabile boligforhold

Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet

Er uudannede

Er forgældede

Har siddet i fængsel før”

Case 5: Ismail

Er unge mænd

Bor i byer

Har ustabile sociale relationer

Har ustabile boligforhold

Er ensom

Har ustabile eller slet ingen relation til arbejdsmarkedet

Er uudannede

Har siddet i fængsel før”

3. Diskuter, hvordan stempling kan betyde noget i forhold at forstå, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet?

Ismail:

Det kan være svært at forlade kriminalitet hvis man er med i en bande, før det første er der et økonomisk aspekt, for det andet er det anerkendelse og for det 3. er jagten på suset/adrenalinkicket.

Man vælger en afvigerkarriere, man bliver påvirket af miljø og omgivelser.

Samfundets forventninger ( negative )

Nogle unge indvandrere vælger en kriminel strategi, hvor de søger bandemiljøets autorite. De søger opmærksomhed og anerkendelse, og den kan de finde i de kriminelle miljøer

4. Diskuter, hvordan kan begrebet om mod-borgerskab bruges til at forstå kriminalitet? Er der nogle eksempler i en af casehistorierne, hvor mod-borgerskab måske har været en faktor?

Hvis man ikke har fået opfyldt de 3 sfærer, søger man det andre steder. Ismail søger kærlighed, værdighed og rettighed i bandemiljøet. Ismail har haft strenge regler i hjemmet og bliver hermed en modborger i form af at søge fællesskabet i et bandemiljø. I bandemiljøet opnår Ismail også at få magt da han bliver leder af en gruppe.

Ismail her en bindestregsidentitet, han skal leve på en måde hjemme, og på en anden måde ude. Dvs. han er splittet mellem 2 verdener.

5. Diskuter, har fængselsophold hjulpet dem i forhold til at komme ud af kriminalitet?

I Ismails tilfælde har fængselsopholdet været en øjenåbner. Det har fået ham til at reflektere over fremtiden. I fængslet har Ismail følt sig ensom fordi han har været isoleret, og kun haft én person at omgås ud over personalet. Han har ikke set meget til hans kæreste mens han var indsat, og det har været hårdt.

Walid har haft hjælp af det exitprogram som han har været i. det har gjort at han har lært meget ift. hvordan han skal begærde sig når han er har afsonet hans dom ( han udtaler selv, at han ikke vil lade hans gæld stå i vejen for at blive fristet til kriminalitet igen.)

6. Diskuter - hvad tænker I en helhedsorienteret indsats ville lægge vægt på at adressere? Udvælg en case og beskrive hvilke indsatser I tænker ville være nødvendige for at hjælpe personen videre til et kriminalitetsfrit liv.

Vi har valgt at tage udgangspunkt i Ismail:

EXIT – for dømte fra bander og rockergrupper

Exit er et tilbud, der skal hjælpe indsatte ud af rocker- og bandemiljøet. Man kan begynde et exitforløb, både mens man er varetægtsfængslet og under afsoning.

For indsatte er det alene kriminalforsorgen, der har ansvaret for arbejdet med exit. Der er en central exitenhed i direktoratet og lokale exitansvarlige i alle fængsler, arresthuse og pensioner. Det er direktoratets exitenhed, der vurderer og beslutter, om en indsat er motiveret og egnet til at komme i exit under en indsættelse.

At forlade rocker- og bandemiljøet er en grundlæggende ændring af ens liv og adfærd. Det er en langvarig proces, og exitforløbet planlægges individuelt efter den enkeltes afsoningsforløb, situation og behov.

Når den indsatte skal løslades, overdrager kriminalforsorgen sagen til den lokale exitenhed. Denne enhed består af Kriminalforsorgen i Frihed, politi og kommune. Hvad er EXIT?

EXIT-programmet er for dem der ønsker at komme ud af din rocker- eller bandegruppering og har brug for hjælp til at starte på en frisk - eller til dem der kender en, der gerne vil ud af et kriminelt miljø.

Programmet findes i hele landet og er forankret i lokale EXIT-enheder, der består af koordinatorer fra kommunen, politiet og Kriminalforsorgen.

EXIT-koordinatorerne arbejder til daglig med personer, der er involveret i kriminalitet. De har derfor indsigt i, hvor svært og skræmmende det kan være at træde ud af sit kendte miljø.

EXIT-koordinatorerne i din lokale EXIT-enhed har fulgt andre på vej og står klar til også at hjælpe dig.MOSAIK

MOSAIK er en intensiv og struktureret tilsynsmodel, som er udviklet på baggrund af RNR-principperne.

Under et MOSAIK-forløb undersøger vi klientens holdning og tænkning i forhold til kriminalitet, træner nye sociale færdigheder og skaber motivation for positiv forandring.

Hvordan forløber et MOSAIK-tilsyn?

I MOSAIK-tilsyn arbejder klient og rådgiver imod fælles mål. Målene er knyttet til klientens LS/RNR-vurdering, som viser hvilke områder, der skal arbejdes med, for at klientens risiko for ny kriminalitet kan nedbringes. Et mål kan således være at komme ud af et misbrug, påbegynde en uddannelse eller forbedre kontakten til betydningsfulde personer i klientens liv.

NR principperne

I kriminalforsorgen arbejder vi efter RNR-principperne (engelsk: Rsk, Need and Responsivity; dansk: risiko, behov og modtagelighed). I jo højere grad man følger RNR principperne, des mere effektivt kan man forebygge, at en tidligere dømt person falder tilbage til ny kriminalitet (den såkaldte recidivrisiko).

Risikovurdering med LS/RNR

LS/RNR er en metode til at afdække klientens risiko for tilbagefald til kriminalitet. Vurderingen bygger på et semi-struktureret interview, der afdækker centrale risikofaktorer i forbindelse med kriminalitet og forhold omkring klientens fysiske og psykiske helbred, økonomi mm.

Resultatet af LS/RNR-vurderingen giver en indikation af tilbagefaldsrisikoen (lav, mellem eller høj). Desuden får vi et billede af, hvilke risikoområder vi bør prioritere, når vi arbejder med klienten.

Certificering

For at kunne lave risikovurderinger med LS/RNR skal du være certificeret. Hvis du bliver ansat som socialrådgiver i kriminalforsorgen er det derfor obligatorisk at deltage i LS/RNR-uddannelsen.

Risikoprincippet: Hvem skal prioriteres i forhold til resocialiserende indsatser?

Risikoprincippet forholder sig til, hvem der bør gennemgå en resocialiserende indsats. Jo større klientens risiko for tilbagefald er, desto mere intensiv bør indsatsen være.

Behovsprincippet: Hvad bør den resocialiserende indsats indeholde?

Behovsprincippet forholder sig til, hvad den resocialiserende indsats skal indeholde. Ifølge behovsprincippet skal vi primært fokusere på risikofaktorer, som påvirker klienten i forhold til at begå ny kriminalitet. Det øger for eksempel risikoen for tilbagefald, hvis klienten er misbruger, ikke har en uddannelse, eller hvis der er mange kriminelle i klientens omgangskreds.

Modtagelighedsprincippet: Hvordan skal indsatserne gennemføres?

Modtagelighedsprincippet handler om, hvordan vi bør udføre og tilpasse vores indsatser til klienternes forudsætninger og individuelle læringsstile.

# data[].attributes.body
Casehistorierne er taget fra: Mik-Meyer (2018). Fagprofessionelles møde med udsatte klienter – dilemmaer i den organisatoriske praksis. Hans Reitzels forlag.

2. Hvilke faktorer ved Olesens liste på slide 8 kan genfindes i den enkelte casehistorie? Lav en liste for hver af de 5 casehistorier.

1. Dianna

Belastet barndom

Bor i byen

Misbruger

Ustabile sociale relationer

Ustabil relation til arbejdsmarkedet

Uuddannet

Været i fængsel

1. Paw

Var ung mand

Misbruger

Ustabilt boligforhold (smidt ud af lejlighed)

Forgældet

Har siddet i fængsel

Ustabil relation til arbejdsmarkedet (sæsonjob, ledig resten af året)

1. Ulrik

Belastet barndom

Misbruger

Psykiske lidelser

Ustabile boligforhold

Ingen relation til arbejdsmarkedet

Uuddannet

Forgældet

Har siddet i fængsel

1. Walid

Var ung mand

Misbruger

Psykiske lidelser

Ingen relation til arbejdsmarkedet

Er forgældet

Har været i fængsel

1. Ismail

Er en ung mand

Har ustabile sociale relationer

Har heller ingen relation til arbejdsmarkedet

Har siddet i fængsel

3. Diskuter, hvordan stempling kan betyde noget i forhold at forstå, hvorfor det er svært at forlade kriminalitet? Kom gerne med eksempler fra en af casehistorierne.

1. Stempling kan betyde noget i forhold til fremtidig beskæftigelse, da nogle arbejdspladser for eksempel ikke ansætter, hvis man har pletter på straffeattesten. Der kan desuden også herske et stigma om, “en gang kriminel, altid kriminel”, hvilket gør det sværere for tidligere dømte, at reintegrere i samfundet.

2. I Ulriks tilfælde kan man opleve stempling, da han fortæller: “... jeg siger måske tingene lidt hårdere end andre gør, og så tror folk, at jeg vil tæve dem...”, hvor stemplingen opstår, da han er tidligere kriminel. Han taler “groft”, han er tidligere kriminel = han må være voldelig.
Et andet eksempel er, at han vender det hvide ud af øjnene, når han tænker. Her bliver han stemplet som skæv.

4. Diskuter, hvordan kan begrebet om mod-borgerskab bruges til at forstå kriminalitet? Er der nogle eksempler i en af casehistorierne, hvor mod-borgerskab måske har været en faktor?

1. Der eksisterer i samfundet normer om, at man ikke udøver kriminalitet. At være modborger, kan derfor betragtes som at man går imod disse normer.

2. Ulrik udviser modborgerskab da han er kriminel, tager stoffer og han er også arbejdsløs. At han vælger at bo på gaden, kan også være udtryk for at han udviser modborgerskab, da han ikke ønsker at indrette sig samfundets normer om at bo i en “normal” bolig.

5. Diskuter, har fængselsophold hjulpet dem i forhold til at komme ud af kriminalitet?
- Ikke i Ulriks tilfælde.

6. Diskuter - hvad tænker I en helhedsorienteret indsats ville lægge vægt på at adressere? Udvælg en case og beskrive hvilke indsatser I tænker ville være nødvendige for at hjælpe personen videre til et kriminalitetsfrit liv.

1. I Ulriks tilfælde er det svært, da han udviser en manglende tro på samfundet og mangel på motivation for at indgå i det “på normal vis”. Det kunne eventuelt være en mulighed at tilknytte ham en støtteperson, der kunne danne en nær relation med ham. Denne kunne han få tiltro og tillid til, og den vej igennem opnå motivation for at reintegrere sig i samfundet. Det kunne være en der tidligere har haft samme eller lignende udfordringer som Ulrik selv, og derved lettere kan sætte sig i hans sted. Det kunne gradvist føre til at Ulriks syn på samfundet ændres.