# data[].attributes.body
Odlukom Sabora Republike Hrvatske od 1996. godine 22. travnja obilježava se Dan hrvatske knjige u spomen na Marka Marulića – oca hrvatske književnosti. Na taj dan Marulić je 1501. dovršio biblijsko-vergilijanski ep „Judita“ – 1. umjetnički ep ispjevan na hrvatskom jeziku kojim potiče na osnaživanje hrvatskoga naroda u borbi protiv Turaka.

# data[].attributes.body
Marko Marulić, hrvatski i europski književnik i humanist te otac hrvatske književnosti i nadasve najpoznatiji Splićanin.  Smatra se najvažnijim hrvatskim piscem i nacionalnim klasikom koji je stvarao na razmeđu srednjeg vijeka i novog doba te tvorcem prvog epa na hrvatskom jeziku (Judita) Pisao je na hrvatskom, latinskom i ponešto na talijanskom jeziku. Njegova je ostavština neporeciva pa se danas njegove godine i mudrost ponajviše očituju u vječnosti njegovih djela.

# data[].attributes.body
Ivana Brlić-Mažuranić, bila je hrvatska književnica koja je u Hrvatskoj i u svijetu priznata kao jedna od najznačajnijih spisateljica za djecu.  Dvaput je nominirana za Nobelovu nagradu. Napisala je mnoga djela, prevedena na mnoge jezike, od kojih su najpoznatija Čudnovate zgode i nezgode šegrta Hlapića i Priče iz davnine. Često je nazivana hrvatskim Andersenom radi svoje virtuoznosti kao pripovjedača za djecu i hrvatskim Tolkienom radi posezanja u fantastični svijet mitologije.

# data[].attributes.body
Judita je najznamenitije djelo Marka Marulića i prvi umjetnički ep hrvatske književnosti ispjevan na hrvatskom jeziku. Sastoji se od šest pjevanja i ukupno 2126 dvostruko rimovanih dvanaesteraca. Napisao ju je 1501. godine, a objavljena je 1521., te za njegova života još dva puta u samo 18 mjeseci. Njegova građa je preuzeta iz starozavjetne Knjige o Juditi, a oblikovan je na temelju hrvatske i antičke tradicije. Marulić je ovim djelom htio pokazati važnost vjere, koja čovjeka vodi na pravi put, daje mu hrabrost kada je to potrebno, te ga čini Božjom slugom.

# data[].attributes.body
Kristian Novak je hrvatski književnik i jezikoslovac te profesor na Filozofskom fakultetu u Rijeci. Dvostruki je dobitnik nagrade Tportala za roman godine i književne nagrade Ksaver Šandor Gjalski. Njegova najvažnija djela su Ciganin, ali najljepši i Črna mati zemla. Pažnju kritike privukao je romanom Črna mati zemla koji je preveden na više stranih jezika, a radnja prati mladog zagrebačkog pisca međimurskih korijena. Dugogodišnji je član uredništva znanstvenoga časopisa Suvremena lingvistika, a Mladenačka poezija objavljena mu je između ostaloga i u Antologiji međimurske mlade lirike.

# data[].attributes.body
Miro Gavran suvremeni je hrvatski autor čija su djela prevedena na više od 40 jezika. Njegove su knjige imale preko 200 izdanja u zemlji i inozemstvu, a po njegovim dramama i komedijama nastalo je više od 350 kazališnih premijera diljem svijeta. Jedini je živući dramatičar u svijetu kome su u čak 4 zemlje organizirali kazališni festivan pod nazivom GavranFest. Neka od njegovih poznatijih djela su: Nekoliko ptica i jedno nebo, Kako smo lomili noge, Jedini svjedok ljepote, Zaboravljeni sin.