# data[].attributes.body
https://www.dagbladet.no/sport/slar-tilbake/75739676

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Hvis vi går for hardt ut, eller feil ut, så vil vi jo antakeligvis ikke være velkomne.

Det sier fotballpresident Lise Klaveness til Dagbladet på telefonen fra Doha.

Bare timer før hadde hun rettet kritikk mot FIFA for tildelingen av VM i Qatar, på FIFA-konferansen i DOHA. Hun snakket også om rettigheter for homofile og fremmedarbeidere som har mistet livet i Qatar.

Talen har blitt møtt med både positive og negative reaksjoner.

Det var Klaveness forberedt på. Hun er også forberedt på at det kan få betydninger for samarbeidet med internasjonale samarbeidspartnere videre.

- Vi prøvde å sette et balansepunkt der vi fikk sagt det vi mente og var tydelige, samtidig som det også var tydelig at vi ønsket å ta et ansvar. Vi håper jo at vi ikke har blitt "persona non grata". Det var i hvert fall ikke meningen, sier hun.

Klaveness registrerer at folk hjemme i Norge var enige med budskapet. Et budskap som ble fremmet på vegne av Norges fotballforbunds medlemmer, grasrota og supportere.

Hun registrerer også de som mente det motsatte.

- Noen er uenige, noen mener det er helt upassende å ta det opp her, også tror jeg alle er enige om at vi må ta utgangspunkt i sporten. Noen mener kanskje at dette ikke gjør det, jeg mener at det gjør det. Jeg mener at disse endringene er den eneste måten å beskytte sporten på framover.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotballpresident Lise Klaveness visste tordentalen under FIFA-kongressen i Doha kunne slå tilbake på NFF. Likevel mener hun kritikken som ble rettet mot FIFA, var balansert og inviterte til internasjonalt samarbeid.

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/nyheter/abortloven-1.11445651

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KrF-leiaren er glad abortlova er utsett

KrF-leiar Olaug Bollestad er nøgd med at regjeringa har bestemt seg med å utsette behandlinga av abortlova i Stortinget til hausten.

- Eg er glad regjeringa avlyser ei hastebehandling av abortlova, seier ho til NTB.

Planen var at saka skulle opp for Stortinget før sommaren, men onsdag sa statsminister Jonas Gahr Støre til TV 2 at saka blir behandla først til hausten.

Venstre er skuffa over avgjerda, seier stortingsrepresentant Ingvild W. Thorsvik.

- Abortlova er overmoden for reform, og det er absolutt ingen grunn til å drage dette ut i tid, seier ho.

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere partier går inn for å heve grensen for kvinnens rett til å be om abort fra 12 til 18 uker, og fjerne abortnemndene. Det ble registrert 11.081 svangerskapsavbrudd i 2020. Så lavt har aldri tallet vært før.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nær 30.000 ansatte i industrien står klare til å streike dersom det blir brudd.
Riksmekler Mats Ruland sier at det har vært noe bevegelse i forhandlingene.
Totaliteten er avgjørende
- Men det gjenstår store og viktige temaer som vi må løse. Vi kommer til å sitte noen timer videre. Det er totaliteten som er avgjørende for at partene kommer i mål, sier Ruland til NRK.
- Vi har jobbet gjennom natta, og vi vil fortsette arbeidet videre. Partene jobber i sine delegasjoner, så skal vi ha nytt møte nå på formiddagen.

Ruland sier han er optimist.

- Jeg kommer til å stå på for at vi skal komme i mål.

Møter på jobb som normalt

- Partene besluttet å fortsette meklingen på overtid. Meklingen pågår fortsatt fredag formiddag. Ansatte skal dermed møte på jobb som normalt, melder Fellesforbundet på sine nettsider litt over klokka 5.

Klokka 6.17 melder Norsk Industri at meklingen fortsatt pågår.

Meklingsfristen i lønnsoppgjøret gikk ut ved midnatt.

- Vi kommer nok til å holde på med meklingen en god stund fremover, sa riksmekler Mats Wilhelm Ruland til NRK, like etter klokka 23 torsdag kveld.

- Det er bevegelse fortsatt. Nå sitter partene og jobber hver for seg, så skal vi ha møte videre gjennom natta, sa Ruland.

Klar til å streike

Ved Aker Solutions i Moss er klubbleder Halvor Been klar til å streike hvis forhandlingene ikke fører fram.

- Vi forventer økt kjøpekraft. Det er kroner og øre som gjelder nå, sa Been til NRK torsdag.

Han jobber ved Aker Solutions i Moss, som lager undersjøiske styringskabler for olje- og gassindustrien.

Virksomheten er blant de mer enn 950 industribedriftene som vil bli rammet av streik, dersom meklingen mellom Fellesforbundet og Norsk Industri ikke ender med et resultat.

Ved Aker-anlegget på tomta til gamle Moss verft er det varslet at 60 ansatte blir tatt ut i streik fra og med i dag.
- Når prisveksten er anslått til 3,3 prosent, må lønnsveksten være høyere enn dette. I tillegg må vi sikre et godt oppgjør for de lavtlønte, sier Been.

Det er energikrise i Europa. Konsekvensene for folk kan oppsummeres med en fet overskrift: Alt blir dyrere. Urix forklarer hvorfor vi har havnet der vi er nå, med skyhøye bensin og strømpriser.

- Må spare der man kan

Fellesforbundet krever økt kjøpekraft til sine medlemmer etter to magre år, mens NHO-organisasjonen Norsk Industri maner til varsomhet.

- Det er usikre tider. I en slik situasjon er det ekstra viktig å sikre konkurranseevnen til bedriftene, sa administrerende direktør Ole Erik Almlid i NHO da oppgjøret startet i privat sektor.

Bakteppet er krigen i Ukraina, som driver prisene oppover. Nylig oppjusterte Teknisk beregningsutvalg (TBU) prisveksten i Norge fra 2,6 til 3,3 prosent.

- Jeg har absolutt merket de økte prisene. Man må gjøre noen omprioriteringer i hverdagen og tenke seg om i alle sammenhenger, enten det gjelder strømforbruk eller bilkjøring. Man må spare der man kan, sier Been.
Det totale streikeuttaket i Fellesforbundet er på 27.611 organiserte. I tillegg vil 946 fagorganiserte i YS-forbundet Parat bli omfattet av en streik om industrioverenskomsten.

Hovedoppgjør

Lønnsoppgjøret i 2022 er et såkalt hovedoppgjør. Det betyr at både lønn og arbeidsbetingelser forhandles.

I år er det høy temperatur før forhandlingene starter. Unio, som organiserer mange av de ansatte i sykepleien og lærere, krever større lønnsvekst enn industrien.

TBU-tallene

Det vi kaller Teknisk beregningsutvalg (TBU) legger hvert år fram en oversikt over hvordan lønnen har utviklet seg for ulike yrkesgrupper.

Dette brukes som et utgangspunkt når det skal forhandles om lønn.

Frontfagsmodellen

I oppgjørene forhandler partene i konkurranseutsatt industri først som såkalte frontfag.

Frontfagsmodellen skal blant annet sikre at lønningene i Norge ikke over tid blir mye høyere enn hos Norges konkurrenter i utlandet, slik at konkurranseevnen svekkes.

Resultatet for den konkurranseutsatte industrien skal så sette rammene for resten av lønnsoppgjøret.

Sentrale datoer

9. mars: Forhandlingsstart for industrien/frontfaget

30. mars: Forhandlingsfrist for industrien/frontfaget

20.-23. april: Forhandlinger stat

30. april: Forhandlingsfrist stat, KS og Oslo kommune (midnatt)

Blanda streikevilje rundt om

Det betyr at nærmere 30.000 ansatte i industrien vil kunne streike fra i dag, noe som vil ramme hjørnesteinsbedrifter over hele landet.

Som hos Raufoss industripark i Innlandet. Om det blir streik vil i så fall rundt 1400 medlemmer stoppe arbeidet.
- Det er høy streikevilje. Folk merker det på seg selv og lommeboka at prisene går opp. Da må vi også slåss for oppgjøret. Det skal det ikke være noe tvil om, sier Sindre Ensrud, som er hovedtillitsvalgt i Fellesforbundet der.
Ved det mellomstore skipsverftet Brødrene Aa i Gloppen kommune på Vestlandet, er 42 organiserte klare til å streike.
- Det virker som om pengene sitter langt inne, sier klubbleder Jon Vidar Storsletten.
Verftet konkurrerer på det internasjonale markedet, men to år med pandemi og nær kollaps i reiselivsnæringen har fått følger, og i februar sa verftet opp 35 ansatte.

Klubblederen syns ikke det like lystbetont å måtte gå ut i streik.

- Det er ikke noe særlig, men det er denne måten vi kan si fra på, sier Storsletten.

For en streik vil også ha konsekvenser for de fagorganiserte.

Fellesforbundet betaler kun ut 4021 kroner i ukentlig streikestøtte til heltidsansatte, noe som er langt mindre enn de ellers tjener.

Disse bedriftene rammes av en streik

* Dersom partene i frontfagsoppgjøret ikke kommer til enighet, har Fellesforbundet varslet at de vil ta ut 27.600 medlemmer i streik. Her er en oversikt over bedriftene hvor flest ansatte kan bli tatt ut:
Streikeuttak NHO-bedrifter
* Kværner AS, avd. Stord (580), Verdal (445) - til sammen 1.025

* Aker Solutions avd. Egersund (240), Sandnessjøen (28), Stavanger (320), Moss (60), Tranby (88) - til sammen 736

* Aibel AS, avd. Haugesund (627), hovedkontor (5), Bergen (18), Hammerfest (11) - til sammen 661

* Yabimo avd. Oslo (438), Stord (166) - til sammen 604

* Framo AS, avd. Fusa (259), Flatøy (193), Florvåg (109), Holsnøy (39) - til sammen 600

* Nexans Norway, avd. Halden (322), Rognan (185), Langhus (41) - til sammen 548

* Kongsberg Defence & Aerospace AS, avd. Kongsberg (415), Horten (29), til sammen 444

* Haugesund skips og offshore service AS (444)

* Blåfinger Industrier Norge avd. Stavanger (327), Høyanger (29), Kristiansand (24), Hammerfest (18), Odda (14), Skien (6), Holmestrand (2) - til sammen 420

* Kaefer Energy AS, avd. Stavanger (405)

* Nammo Raufoss (360)

* ABB Electrification Norway AS, avd. Skien (336)

* Rosenberg Worley AS, Hundvåg (333)

* Bergen Engines (322)

* Benteler Automotive Raufoss (315)

* Kverneland Group Operation Norway AS, Klepp (301)
Direktebedrifter
* Multi Vedlikehold Drift AS avd. Aksdal (408), Avaldsnes (4) og Ølensvåg (107) - til sammen 519

* NSE Industrier AS avd. Stavanger (399)

* Multi Painting AS, Aksdal (244)

* Ventor Energi AS avd. Stord (204)

* SEC Norge AS, Stord (198)

(Kilde: Fellesforbundet/NTB)

Vil ha økt kjøpekraft

Lønnsoppgjøret gjennomføres forbundsvist i år, noe som innebærer at Fellesforbundet forhandler først med motparten Norsk Industri.

Resultatet her skal danne grunnlaget for alle øvrige lønnsforhandlinger, i tråd med den såkalte frontfagsmodellen.
Tanken bak er at lønnsveksten i samfunnet ikke skal bli høyere enn konkurranseutsatt industri tåler. Skjer dette, vil bedriftene tape i konkurransen mot utlandet. Da venter nedbemanninger og i verste fall konkurser.
"Økt kjøpekraft" var det viktigste kravet fra LO-giganten Fellesforbundet da lønnsoppgjøret startet med kravoverlevering og det tradisjonelle håndtrykket på Thon hotell Opera i Oslo 9. mars.

Enkelt sagt vil økt kjøpekraft innebære at lønnsveksten må være høyere enn prisveksten, når 2022 ses under ett.

Med galopperende priser på drivstoff, strøm, matvarer, byggevarer og en lang rekke andre artikler, er dette lettere sagt enn gjort.

# data[].attributes.attachment_link.title
Meklingen i frontfaget fortsetter flere timer på overtid

# data[].attributes.attachment_link.description
Nær 30.000 ansatte i industrien står klare til å streike dersom det blir brudd. Riksmekler Mats Ruland sier at det har vært noe bevegelse i forhandlingene. - Men det gjenstår store og viktige temaer som vi må løse. Vi kommer til å sitte noen timer videre.

# data[].attributes.body
https://www.aftenposten.no/norge/politikk/i/lwR87/konfliktlinjer-i-norsk-politikk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det vanligste begrepet som har vært brukt til å beskrive det norske partisystemet, er forestillingen om en høyre - venstre-dimensjon, som alle partier kan plasseres i forhold til.

Høyre og venstre som begreper oppstod under den franske revolusjonen. De som støttet revolusjonen og kjempet for frihet, likhet og brorskap, ble kalt venstre. De som heller ville bevare det gamle samfunnet med konge og adel, ble kalt høyre. Overalt i Europa ble det etter hvert dannet partier som bygde på denne grunnleggende motsetningen.

Venstre symboliserte politisk liberalisme med folkestyre og forandring, mens høyre ble symbolet for de konservative, som ville bevare etablerte samfunnsstrukturer. I moderne tid snakker vi snarere om sosialistiske partier på den ene siden og ikke-sosialistiske eller borgerlige partier på den andre.

Industrisamfunnets hovedkonflikt i Norge var en klassekonflikt, en motsetning mellom arbeidere og kapitalister. Et sentralt tema her var lønnskampen . Partipolitisk skapte den motsetningen mellom sosialister og de borgerlige. Partiene og velgerne plasserte seg langs en linje fra høyre til venstre, alt ettersom de støttet en moderat eller radikal løsning på konflikten.

Utover i 1980-årene ble denne klassekonflikten gradvis svekket, mens en annen gammel konfliktdimensjon langs høyre - venstre-aksen ble tydeligere. Det gjaldt holdninger til offentlig styring av det økonomiske liv . Mens venstresiden i større eller mindre grad ønsket en sterk stat som regulerer samfunnsutviklingen og økonomien i riktig retning, ønsket høyresiden en svakere og mer begrenset statlig styring hvor markedsøkonomien fikk bedre vilkår.

I våre dager berører dette spørsmål som privatisering, skattepolitikk, vektlegging av sosial likhet, tiltak mot arbeidsledighet osv.

Vi kan også snakke om en annen gammel konfliktlinje i norsk politikk, nemlig den moralsk-religiøse . Dannelsen av Kristelig Folkeparti i 1933 viste at denne dimensjonen var høyst levende. I dag merkes denne dimensjonen i synet på homofili, selvbestemt abort, alkoholomsetning for eksempel.

En nyere konfliktlinje er motsetningen mellom et ønske om økonomisk vekst på den ene siden og hensynet til natur og miljø på den andre. Denne konflikten gir seg utslag i ulikt syn på kraftutbygging (gasskraft) f. eks.

En annen nyere konfliktlinje fanger inn motsetninger i holdninger til innvandrere .

Vi kan også tenke oss at motsetninger i synet på EU/EØS danner en konfliktlinje, men her mener valgforskere at det er så mange andre konfliktlinjer som fletter seg inn at det er vanskelig å skille det ut som en egen ideologisk dimensjon.
Tradisjonelt har vi plassert Fremskrittspartiet og Høyre til høyre på høyre - venstre-skalaen, sentrumspartiene (Venstre, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet) i midten og Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Rød Valgallianse til venstre.
Men i Norge i dag har det utvilsomt meldt seg motsetninger på tvers av den generelle høyre - venstre dimensjonen. Det er faktisk slik at Senterpartiet er blant dem som sterkest blåser til strid mot markedskreftenes frie spill, mens Arbeiderpartiet har vært langt mer moderat og åpen for markedsstyring i praktisk politikk.

Innti 2001 opplevde vi like ofte et stortingsflertall bestående av Arbeiderpartiet og Høyre som av Arbeiderpartiet og sentrumspartiene når vedtak skulle fattes i Stortinget. Særlig når det gjaldt tilpasning til den globale markedsøkonomien gikk det ofte et skille mellom Arbeidetpartiet og Høyre på den ene siden og de øvrige partier på den andre. Man kan si at dette flertallet har bestemt dagsorden i etterkrigstidens Norge.

Dette flertallet forvant ved stortingsvalget i 2001. Arbeiderpartiets valgnederlag har ført til et mer intimt samarbeid med LO . Det forsterker konflikten med regjeringspartiene Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre.

LO dikterer Arbeiderpartiet mener man på ikke-sosialistisk side, mens Ap. mener regjeringen Bondevik fører Høyrepolitikk og skaper større forskjeller i landet. Dette har skjerpet de ideologiske motsetningene.
Skillet i forhold til markedsøkonomi og privatisering går i dag mellom den rød-grønne alliansen, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet på den ene siden, og de ikke-sosialistiske partiene Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti på den andre siden.
En slik polarisering kan føre til et tettere samarbeid med Fremskrittspartiet på ikke-sosialistisk side, men et mer formalisert og forpliktende samarbeid åpnes det ikke for i denne omgang.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det vanligste begrepet som har vært brukt til å beskrive det norske partisystemet, er forestillingen om en høyre - venstre-dimensjon, som alle partier kan plasseres i forhold til.

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/nyheter/_metoo-1.13728056

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Demonstrasjon mot Rammsteins første konsert etter overgrepsanklagene

Rammstein spilte lørdag sin første konsert etter at anklagene om seksuelle overgrep ble kjent. Utenfor arenaen hadde flere hundre demonstranter samlet seg.

Under slagordet "Kein Rammstein in Berlin" (Ingen Rammstein i Berlin) krevde de rundt 300 oppmøtte et forbud mot konserten. Politiet opplyser at stemningen var amper, og at de måtte holde flere demonstranter og konsertgjengere fra hverandre.

Metalbandet skal etter planen spille tre konserter på Olympiastadion i hjembyen Berlin. De siste konsertene spilles søndag og tirsdag.

Flere kvinner har de siste ukene anklaget Rammstein-vokalist Till Lindemann for seksuelle overgrep, og 60-åringen er for tiden under etterforskning av tysk politi.

Kvinnene har stått fram og sagt at de er blitt dopet ned og rekruttert til å delta i seksuelle aktiviteter med Lindemann på fester etter bandets konserter.

Saken har fått stor oppmerksomhet, og Lindemann avviser anklagene.

(NTB)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kampanjen #metoo startet etter anklager mot filmprodusenten Harvey Weinstein om seksuell trakassering av kvinner. Den har nå spredt seg til mange land hvor kvinner har stått fram og beskrevet et yrkesliv med overgrep og seksuell trakassering.

# data[].attributes.body
https://www.aftenposten.no/norge/politikk/i/z71E6K/senterpartiets-kjernevelgere-frykter-at-partiet-har-lovet-for-mye-til

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bonde Tor Eirik Riis håper regjeringen klarer å gjøre som lovet: å tette gapet mellom bøndenes og andres inntekter. - Men det er snakk om så store summer, at jeg er spent på om løftet blir innfridd, sier han.

- De to der skal snart kalve. De er de siste. Og der ligger den yngste kalven.

Tor Eirik Riis kikker inn i den delen av løsdriftsfjøset sitt der det snart skal komme noen kalver til. Da alle kuene var hentet inn fra sommerbeite i fjor høst, var antallet 80. Nå er det økt med 50 kalver.

Les hele saken med abonnement

Allerede abonnent? Logg inn

# data[].attributes.attachment_link.title
Sps kjernevelgere frykter at partiet har lovet for mye til bøndene

# data[].attributes.attachment_link.description
Bonde Tor Eirik Riis håper regjeringen klarer å gjøre som lovet: å tette gapet mellom bøndenes og andres inntekter. - Men det er snakk om så store summer, at jeg er spent på om løftet blir innfridd, sier han.

# data[].attributes.body
eksempel på dagsaktuell sak
https://www.nrk.no/rogaland/nora-helen-engelsvold-fra-sandnes-lager-populaere-spill-pa-roblox-1.15904147

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hjemme i sitt eget hus sitter 19 år gamle Nora fra Sandnes.

Her eier og driver hun sitt eget firma.

Det mest populære spillet hennes heter Dragons' Life og har blitt spilt over 405 millioner ganger.

Kanskje ikke så rart at hun kunne kjøpe sitt eget hus som 18-åring.

Men hvordan er det egentlig å drive en suksessbedrift som tenåring?

Før vi er ordentlig i gang med å spørre Nora om dette, må hun ta en liten pust i bakken.

Det ser ut som det går litt rundt for henne.

Hun smiler forsiktig.

Det er Noras nettalias og Roblox-navn. Hun henter seg inn og fortsetter samtalen som om ingenting har skjedd.

- For meg er det viktig at foreldre ikke må være redde for å la unger sitte og game, men at de må virkelig få dem til å være kreative med det, sier hun.

Går egne veier

Det er ikke mye som er A4 med Nora.

Først og fremst ser hun ut som et kunstverk, med spreke farger i håret.

Hun har rocka klær og smykker.

Valgene hennes er også egne. Som å droppe ut av skolen som 16-åring.

Allerede da tjente hun så gode penger at hun kunne leve av å være spillutvikler. Men svært få visste hva hun holdt på med.

- Halve klassen hadde ikke peiling på hva jeg holdt på med, sier hun og ler av det.

Hun startet med spillutvikling da hun var 12.

Fra hun var 14 kunne hun ta ut lønn hver måned. Venner og familie trodde henne ikke før hun virkelig ble lagt merke til, og de kunne lese om henne i media.

På gulvet tasser to ivrige hunder, som jevnlig søker oppmerksomhet fra matmor.

I tillegg er hun adoptivmamma til fire katter.

På hjemmekontoret har den svarte katten hennes gått i dvale på pulten hennes, like foran tastaturet.

Lucas er en Noras fire katter.
Foto: Ole Andreas Bø / NRK

At hun skulle ende som spillutvikler lå kanskje ikke helt i kortene.

Med en mamma som kunstner var oppveksten preget av tegning, bygging, og masse kreativitet.

Det kreative ble dokumentert på YouTube. Her kom også interessen for å lage gamingvideoer.

Og så dukket interessen for å utvikle spill opp.

Det kunne oppleves som noe kronglete når kunstnermoren satte opp strenge regler for bruk av data.

Det gikk så langt at moren tok nettet opp til flere ganger i oppveksten.

Men Nora var hekta, og hun hadde talent.

Hun drømte om et spill der man kunne være drage, men det fantes ikke.

Et fristed hvor man kunne spille rollespill og skape sin egen karakter, i en liten verden hvor en sosialiserer seg med andre spillere.

Slik kom ideen til det som skulle bli hennes største suksess så langt.

Det er denne karakteren hun er inspirert av. Derfor har han fått sin velfortjente hedersplass.

I Dragons' life lager du din egen drage.

Her møter spillere hverandre og snakker sammen.

Det handler egentlig bare om å være en drage og leke.

Det viste seg at det ikke bare var Nora som hadde savnet et slikt spill.

For det tok ikke lang tid før Dragons' life tok fullstendig av.
Blir lagt merke til

- Nora er kanskje den største spillutviklingsstjernen vi har i Norge, sier Rune Fjeld Olsen, som er spilljournalist i Level Up og spillkritiker i NRK.

Han beskriver Roblox som et fantastisk kreativt verktøy. Der meningen er at spillerne selv lager spillene.

Får man suksess med dette, som Nora, så har man et nedslagsfelt på utrolig mange millioner mennesker.

- Det har blitt en mulighet for særlig unge mennesker som er interessert i spillutvikling til å lære seg å utvikle spill, og faktisk få det utgitt og spilt av andre.

Rune Fjeld Olsen er spilljournalist i Level Up og spillkritiker i NRK.
Foto: Siri Vålberg Saugstad / NRK

Han beskriver tallene Nora og Roblox opererer med som ville.

- De er nå verdsatt som ett av de aller mest verdifulle selskapene i verden. Fordi dette spillet er tilgjengelig overalt, bortsett fra Playstation.

- Det er helt vanvittig. Jeg er først og fremst imponert over Nora og det hun har fått til.

- Hva tenker du om framtiden hennes?

- Jeg tror hun kan gjøre nesten det hun vil i spillbransjen.

Olsen understreker at dette er en solskinnshistorie, men at det er også finnes skyggesider ved Roblox, som handler om den økonomiske modellen deres.

- Det er svært få som faktisk tjener penger på å utvikle spill på Roblox, sier han.

Shyfoox ble kjendis

Nora sperrer øynene opp når hun får høre hva Olsen sier om hennes suksess.

- Hæææ?

Hun måper og smiler, mens det synker inn.

- Jeg vet ikke om det er sant, det føles ikke sånn, sier hun.

Selv opplever hun ikke det hun gjør som så spesielt, før hun møter de som spiller spillene hennes. For i noen miljøer er Nora blitt en stor kjendis.

Nora blir gjenkjent på gata titt og ofte.
Foto: Ole Andreas Bø / NRK

I Sandnes er det særlig barn i alderen 1. til 7. klasse som kan finne på å hyle og løpe etter henne.

Noen filmer henne. Andre ringer på døra med små gaver.

- Til og med voksne har begynt å kjenne meg igjen. Det er litt rart, mener hun.

Og når hun kjører rundt i en knall rosa bil, er det ikke så rart at hun er lett gjenkjennelig.

Neste kapittel

Nå går det meste av tiden på å ferdigstille hennes neste storsatsing, som er Roblox-spillet Wolves' life dawn.

Hun viser oss en grønn og frodig skog med masse trær og fjell.

- Alt dette har jeg laget, men jeg har fått noe hjelp med selve verdenen. Det er massearbeid som jeg synes er kjedelig, forklarer hun.

Planter og trær blir flyttet på. Hver minste detalj har hun kontroll på.

Wolves' life dawn mener hun vil bli mye større enn hennes nåværendes største suksess Dragons' life.

I løpet av året er planen å slippe det på Roblox.

Da vil Nora tjene penger på at spillerne betaler for å låse opp små unike ting til karakteren sin.

En skulle kanskje tro at det var et helt team i ryggen på Nora, men hun jobber stort sett alltid alene.

Noen ansatte har hun hatt, men hun trives best med å ha hele kontrollen selv.

- Jeg er ikke flink til å delegere, sier hun.

Derfor er det i dag bare Nora, dragene og ulvene.

Og hun angrer ikke på noe.

Snart skal Nora ut på veiene i full fres. Hun må bare ta lappen først.
Foto: Ole Anreas Bø / NRK

Snart skal Nora ut på veiene i full fres. Hun må bare ta lappen først.
Foto: Ole Anreas Bø / NRK

# data[].attributes.attachment_link.title
Nora (19) gikk sin egen vei - det har gitt henne millioner av fans

# data[].attributes.attachment_link.description
Da Nora Helen Engelsvold var 18 år kunne hun kjøpe sitt eget hus. Livet som spillutvikler har skapt store muligheter for det unge talentet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NRK Brennpunkt bidrar til å nyansere.

Debatt
Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Er det mulig at også menn kjønnsdiskrimineres i det norske samfunnet?

Utgangspunktet for NRK Brennpunkts dokumentar "Kjønnskampen" var nettopp å drøfte dette. Mens kjønnsdiskriminering av kvinner har vært et stort og viktig politisk tema gjennom mange generasjoner, har menns utfordringer i mindre grad blitt diskutert og undersøkt i et kjønnsperspektiv.

Nå hevder stadig flere offentlige stemmer at menn også diskrimineres, med til dels store sosiale konsekvenser. Vi fant det derfor interessant og vesentlig å gå inn i problematikken, i tråd med NRKs samfunnsoppdrag.

Jenter får bedre karakterer

Kjønnsforsker Harriet B. Nielsen anklager i et debattinnlegg 21. mai programskaperne for å ha vært styrt av en agenda, noe hun mener å finne bevis for i noen av programmets funn innen skole og utdanning.

Brennpunkt fortalte om utfordringen med at jenter får bedre karakterer enn gutter i standpunkt, mens disse forskjellene jevner seg ut ved nasjonale prøver. Elevenes oppførsel i klasserommet har betydning når læreren setter karakterer, viser forskning som programmet viser til.

Nielsen hevder at NRKs fremstilling er unyansert og til dels feilaktig. Vi mener programmet nettopp bidrar til å nyansere dette spørsmålet.

Kvinner får oftere kjønnspoeng

Brennpunkt trakk også frem kjønnspoeng som et eksempel på en favorisering av kvinner i utdanningsløpet, på tross av at jenter nå utgjør 60 prosent av studentmassen ved norske høyskoler og universiteter. I programmet fremkommer det at det gis kjønnspoeng til jenter ved 120 studier i Norge og det samme til gutter ved bare syv studier.

Nielsen skriver at "nå er det imidlertid slik at disse 120 studier grovt sett bare dekker to fag, nemlig ingeniørfag og ulike agronomfag". Hun hevder at man teller alle studiesteder og alle varianter av disse fagene som separate studier, mens man for kvinner bare teller hovedkategoriene.

Faktum er at kvinner får kjønnspoeng ved 24 forskjellige studiesteder i Norge med totalt 120 studier fordelt på skogbruk, maskin, bygg, satellitteknologi, skipsfart og logistikk, fysikk og matematikk, petroleumsgeologi, IKT, økologisk landbruk, kommunikasjonsteknologi, sikkerhet og miljø og en hel rekke andre fag. Den totale oversikten finnes hos Samordna opptak.

Gutter på sin side får kjønnspoeng ved fem studiesteder på syv studier, deriblant dyrepleie, veterinærstudiet og psykologi.

Etterlengtet og underkommunisert

Nielsen avslutter med å si at "NRK ser ut til å ha lagt seg på den redaksjonelle linjen at bare diskriminering av menn er interessant for offentligheten".

Reaksjonene etter programmet tyder på det motsatte: at dette var et etterlengtet og underkommunisert tema.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diskriminering av gutter og menn er underkommunisert. Det gjør "Kjønnskampen" noe med.

# data[].attributes.attachment_link.description
NRK Brennpunkt bidrar til å nyansere. Debatt Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning. Er det mulig at også menn kjønnsdiskrimineres i det norske samfunnet? Utgangspunktet for NRK Brennpunkts dokumentar "Kjønnskampen" var nettopp å drøfte dette.

# data[].attributes.body
https://e24.no/norsk-oekonomi/i/PoA7X0/snart-slutt-paa-dagpenger-for-hver-femte-ledige

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere enn 26.000 arbeidsledige mister dagpengene i løpet av april og mai. Det er over dobbelt så mange som er vanlig i løpet av et helt år.

Det er nå litt over to år siden pandemien traff norsk økonomi. De midlertidige og mer gunstige reglene for dagpenger ved ledighet opphører fra 1. april.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fredag mister 20.000 arbeidsledige dagpenger: - Kan ikke se at noe lignende har skjedd tidligere

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere enn 26.000 arbeidsledige mister dagpengene i løpet av april og mai. Det er over dobbelt så mange som er vanlig i løpet av et helt år.

# data[].attributes.headline
Klasseforskjeller i videregående- 13 år gammel artikkel- kan sammenlikne med nå

# data[].attributes.subject
Klasseforskjeller i videregående- 13 år gammel artikkel- kan sammenlikne med nå

# data[].attributes.body
https://www.fvn.no/mening/i/GKBeQ/skolen-og-forskjellene

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Pål Repstad Professor Universitetet I Agder

# data[].attributes.attachment_link.description
Så lenge en større andel av barn fra høyere sosiale sjikt oftere tar høyere utdanning, holder skjevhetene seg.

# data[].attributes.body
https://e24.no/norsk-oekonomi/i/y4jRzR/disse-kan-bli-tatt-ut-i-streik-se-hele-listen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dersom meklingen hos riksmekleren ikke fører frem, kan 28.557 ansatte i industrien tas ut i streik.

Verken Fellesforbundet eller Parat kom til enighet med arbeidsgiverorganisasjonen Norsk Industri i den frivillige meklingen forrige uke.

Les artikler fra arkivet gratis

# data[].attributes.attachment_link.title
Disse kan bli tatt ut i streik - se hele listen

# data[].attributes.attachment_link.description
Dersom meklingen hos riksmekleren ikke fører frem, kan 28.557 ansatte i industrien tas ut i streik.

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/emne/saker-om-kommune--og-fylkessammenslaing-i-buskerud-1.254833

# data[].attributes.attachment_link.title
Saker om kommune- og fylkessammenslåing i Buskerud

# data[].attributes.attachment_link.description
Den som mener seg rammet av urettmessig publisering, oppfordres til å ta kontakt med redaksjonen. Pressens Faglige Utvalg (PFU) er et klageorgan oppnevnt av Norsk Presseforbund som behandler klager mot mediene i presseetiske spørsmål.

# data[].attributes.body
https://www.sian.no/artikkel/islam-har-skapt-konflikter-ogsa-i-norge

# data[].attributes.attachment_link.title
Islam har skapt konflikter også i Norge | Stopp islamiseringen av Norge (SIAN)

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste norske politikere, og i særlig grad tidligere statsminister Kaare Willoch, er skyldig i at Norge er blitt et konfliktfylt samfunn. I 1986 skrev Willoch: ”Vi visste at masseinnvandringen ville medføre konflikter i det norske samfunn, men også min regjering måtte forholde seg til de internasjonale avtaler Norge hadde undertegnet .” Det veltet inn med innvandrere fra islamske stater – med det resultat at i dag er Norge ikke til å kjenne igjen. Motsetninger og ufred har vi fått i en grad som politikerne for 30 år siden ikke kunne forestille seg. Dette er bare begynnelsen. I England har politikerne åpnet for islamister i enda større grad. Her finner vi ca. 80 sharia-domstoler. I morgen, lørdag 3. september, kan det eksplodere igjen i London – der regjeringen har lagt ned forbud mot en anti-islamsk demonstrasjon i frykt for blodbad.

# data[].attributes.body
Del 3 av FNs klimapanel kommer ut 4.april. Da har man en fullverdig rapport om klimaets tilstand

# data[].attributes.body
https://www.nrk.no/norge/ap-og-sv-kritiserer-regjeringens-lovforslag-om-konverteringsterapi-1.15561638

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vil forby konverteringsterapi

Et lovforslag om å forby konverteringsterapi
for skeive under 16 år, såkalt homoterapi, er akkurat sendt ut på høring.

Departementet foreslår et absolutt forbud mot å utføre konverteringsterapi overfor barn, og at overtredelse av forbudet vil kunne medføre bøter og/eller fengelsstraff.

Departementet foreslår videre at det skal være straffbart å utføre konverteringsterapi overfor voksne dersom det gjøres uten samtykke.

Kultur- og likestillingsminister Abid Raja sier
konverteringsterapi fratar mennesker frihet og håper et forbud kan være på plass i 2022.

- Det mener vi ikke skal finne sted i Norge, det ønsker vi å forby og sender ut et konkret lovforslag på. Dersom man blir dømt for den type handlinger i fremtiden, så vil man risikere fengsel i opptil ett år, sier Raja til NRK.

Høringsfristen er 15. oktober 2021.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et lovforslag om å forby konverteringsterapi for skeive under 16 år, såkalt homoterapi, er akkurat sendt ut på høring. Departementet foreslår et absolutt forbud mot å utføre konverteringsterapi overfor barn, og at overtredelse av forbudet vil kunne medføre bøter og/eller fengelsstraff. Departementet foreslår videre at det skal være straffbart å utføre konverteringsterapi overfor voksne dersom det gjøres uten samtykke.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
K for kultur, ikke kristendom!

Si ;D-innlegg
Dette er et Si ;D-innlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning. Innlegg kan sendes hit.

Da jeg gikk på barneskolen, het faget RLE - religion, livssyn og etikk. En skulle tro det dekket innholdet i faget, men så fikk vi ny regjering. Kristendommen skulle igjen få over halvparten av faget, og den måtte så klart få en egen bokstav. Men i et sekulært land burde ikke halvparten av religionsundervisningen være om kristendom. Derimot kan vi erstatte K-en med kultur.

Fakta

Unge stemmer i Aftenposten

- Hver dag publiserer Si ;D-redaksjonen debattinnlegg skrevet av unge mellom 13 og 21 år.

- Vi publiserer også tilsvar fra voksenpersoner.

- Vil du skrive? Klikk her for mer informasjon.

Særskilt posisjon

I en spørrespalte i Aftenposten i 2019 svarte daværende kunnskapsminister Jan Tore Sanner (H) at bakgrunnen for endringen var at en "føler seg tryggere i møte med andre kulturer og religioner om man har god kunnskap om hva som har preget og preger vår kultur".

Selv i 2021, i et land som skal være sekulært, der alle religioner og livssyn skal veie like mye, setter altså skolesystemet kristendommen over andre religioner. Man kan tydelig se at denne regjeringen totalt har misforstått begrepene kultur- og religionsforståelse.

Jeg lever fremdeles med et ønske og et håp om at vårt multikulturelle samfunn skal fremme alle religioner på linje, og at vi skal lære om alle kulturer. Ja, kristendommen har lang historie i landet vårt og har preget det gjennom mange år. Det betyr ikke at den i 2021 fortjener en særskilt posisjon i faget som i utgangspunktet skal lære barn kultur- og religionsforståelse.

Så klart kan vi ha K i KRLE-faget, men la K-en stå for kultur, ikke kristendom.

På lik linje

Kultur er viktig. Å erstatte K-en for kristendom med kultur vil gjøre at kristendommen fortsatt kan være sentral i faget, fordi den preger kulturen vår. Ikke fordi den ses på som en religion som skal fremmes mer, eller er viktigere enn andre religioner.

Det skal undervises i kristendom, men også islam, jødedommen, buddhisme og hinduisme på lik linje. Halve faget skal ikke bestå av én religion alene. Kultur, derimot, det er viktig. Kanskje på tide å erstatte K-en for kristendom med kultur? Vi lever tross alt i 2021.

13-21 år? Vil du også skrive til Si ;D? Send ditt innlegg til sid@aftenposten.no. Dersom du ønsker å være anonym, må du oppgi dette tydelig i mailen. Her kan du lese mer om å sende inn innlegg til oss.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så klart kan vi ha en K i KRLE-faget. Men den burde stå for noe annet.

# data[].attributes.attachment_link.description
K for kultur, ikke kristendom! Si ;D-innlegg Dette er et Si ;D-innlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning. Innlegg kan sendes hit. Da jeg gikk på barneskolen, het faget RLE - religion, livssyn og etikk. En skulle tro det dekket innholdet i faget, men så fikk vi ny regjering.

# data[].attributes.body
Få avganger på landet enn i by. eksempel: søndager, der buss ikke går litt utenfor byen

# data[].attributes.headline
El-bil og ladestasjoner. Drivstoff vs. EL

# data[].attributes.subject
El-bil og ladestasjoner. Drivstoff vs. EL

# data[].attributes.body
https://www.venstre.no/artikkel/2020/09/27/venstre-sier-ja-til-eu/

https://www.aftenposten.no/norge/politikk/i/2dm0bv/stoere-kan-faa-flertall-av-eoes-motstandere-i-ny-roedgroenn-regjering

https://neitileu.no/kampanjer/4-grunner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vedtaket ble fattet i forbindelse med behandlingen av Venstres nye prinsipprogram søndag 27. oktober.

- Vi har hatt en lang og god debatt om denne saken i Venstre, og jeg er glad for at så mange har deltatt i debatten med respekt for de ulike synspunktene som finnes i partiet, sier Melby.

Vedtaket presiserer at Norge må ha egne løsninger for fiskeri og landbruk, og at spørsmålet om EU-medlemskap må avgjøres gjennom folkeavstemning.

- De internasjonale institusjonene er under press, og Venstre skal være en tydelig stemme for solidaritet, samarbeid og fellesskap over landegrensene. Det er bare gjennom forpliktende samarbeid mellom landene at vi kan løse de store utfordringene verden står overfor, som klimakrisen. EU har gått foran i klimaarbeidet, og har bidratt til mindre forskjeller og mer rettferdighet i Europa. Det er også det viktigste fredsprosjektet i moderne europeisk historie, sier Melby.

EØS-avtalen sikrer næringslivet i Norge adgang til et europeisk marked. Det er viktig for å skape vekst og arbeidsplasser over hele landet, og er helt avgjørende for mange eksportbedrifter langs kysten vår. Venstre mener Norge bør delta fullt ut i det europeiske samarbeidet gjennom medlemskap i EU.

- På kort sikt er det viktigste for Venstre å forsvare EØS-avtalen mot krefter som ønsker å si den opp. Det vil være en katastrofe for både næringslivet som lever av å selge varer til Europa, og for folk som tar utdannelse, søker arbeid eller finner kjærligheten i et annet europeisk land. Norge må være med i de samarbeidene som gir mer frihet og større muligheter til folk, sier Melby.

- EØS-samarbeidet blir en viktig sak i valgkampen i 2021, og Venstre står kompromissløst på samarbeidets side. På lenger sikt ønsker vi også å ta del i de demokratiske institusjonene i EU gjennom et fullt medlemskap, avslutter hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Venstres landsmøte har vedtatt at Norge på sikt bør søke medlemskap i EU. - Vi trenger mer internasjonalt samarbeid om de store utfordringene i samfunnet, [...]