# data[].attributes.body
Sydämen vajaatoiminta ei ole itsenäinen sairaus, vaan seuraus jostakin sydänsairaudesta.
Tavallisimmat taustasairaudet ovat sepelvaltimotauti, kohonnut verenpaine ja läppäviat. Jokin näistä syistä löytyy noin 90%:ssa tapauksista.
Akuutista sydämen vajaatoiminnata puhutaan, kun tauti alkaa äkillisesti esimerkiksi sydäninfarktin, vaikean sydänlihastulehduksen tai hankalan rytmihäiriön laukaisemana. Oireena on yleensä vaikea hengenahdistus.

Sepelvaltimotauti
voi johtaa sydämen vajaatoimintaan pääasiassa kahdella tavalla. Laaja sydäninfarkti tai useat pienemmät infarktit voivat arpeuttaa sydänlihaksen siten, että toimivaa (supistuvaa) lihasta ei ole riittävästi. Arpialue on pysyvä muutos. Toisaalta sepelvaltimotautiin voi liittyä äkillistä tai pitkäaikaista toistuvaa sydänlihaksen hapenpuutetta, joka johtaa sydämen pumppaushäiriöön. Tämä voi korjaantua, jos verenkiertoa onnistutaan parantamaan ahtautuneiden suonten pallolaajennuksella tai ohitusleikkauksella.Sydänsairaus voi aiheuttaa tai olla aiheuttamatta vajaatoimintaa.
Esimerkiksi:  Sepelvaltimotauti voi ilmetä rasitusrintakipuna ilman vajaatoimintaa. Vaikeassa sepelvaltimotaudissa puolestaan vajaatoimintaoireet voivat hallita taudinkuvaa.

kohonnut verenpaine
johtaa sydämen vasemman kammion paksuuntumiseen. Silloin lihas alkaa jäykistyä ja kammion täyttyminen vaikeutuu. Syntyy diastolinen vajaatoiminta. Ennen pitkää vasen kammio alkaa laajentua ja sen supistumisvoima ehtyy (systolinen vajaatoiminta).

Läppävika
Kaikki läppäviat voivat johtaa sydämen vajaatoimintaan. Tavallisimpia ovat aorttaläpän ahtauma ja mitraali- eli hiippaläpän vuoto. Yleensä läppäviat etenevät vasta vuosien kuluessa sen asteisiksi, että ne aiheuttavat sydämen toiminnan pettämisen ja vajaatoiminnan. Vain vaikea-asteinen läppävika voi aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa.

Harvinaisempia
sydämen vajaatoiminnan syitä ovat erilaiset sydänlihassairaudet eli kardiomyopatiat. Näistä yleisin vajaatoiminnan aiheuttaja ja nykyisin myös tavallisin syy sydänsiirrolle on laajentava eli dilatoiva kardiomyopatia. Eräät aineet, kuten alkoholi voi vaurioittaa sydänlihasta siinä määrin, että kehittyy kardiomyopatian kaltainen tilanne. Muita harvinaisia syitä ovat sydänlihaksen tulehdus (esim. sydänsarkoidoosi), pitkäaikainen hoitamaton rytmihäiriö, synnynnäinen sydänvika ja sydänpussin sairaudet.
Sydämen ulkopuolisia syitä ovat keuhkovaltimoiden verenpainetauti (pulmonaalihypertensio) ja harvoin yleissairaudet kuten vaikea infektio tai kilpirauhasen liikatoiminta.
Myös
Monet sytostaattilääkkeet vaikuttavat sydänlihakseen ja voivat aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa jopa vasta vuosien kuluttua syöpähoidon päättymisestä. Nuorella iällä ilmaantuneessa vajaatoiminnassa syy voi olla synnynnäisesti poikkeava sydämen rakenne tai sydänlihassairaus. Sydänlihastulehdus voi aikaansaada vajaatoiminnan myös aiemmin täysin terveeseen sydämeen.

# data[].attributes.body
- Sydämen vajaatoimintaa tutkittaessa ja hoidettaessa on tärkeä tunnistaa syy ja hoitaa se lääkkeillä tai kirurgisesti.
- Esim vajaatoimintaan liittyvä rintakipu voi johtua sepelvaltimoiden ahtautumisesta, tällöin pallolaajennus tai ohitusleikkaus voi auttaa. Muut sydämen toimintaa heikentävät tekijät tutkitaan, jotta saadaan selville mitä niiden eliminoimiseksi on tehtävissä.
- Hyvän hoidon tavoitteena on asiakkaan hyvinvoinnin ylläpitäminen, kohentaminen sekä oireettomuus.
- Lievässä tapauksessa hoidoksi saattaa riittää rasituksen vähentäminen ja vähäsuolaisen, terveellisen ruokavalion noudattaminen.
- Asiakkaan tilaa seurataan lääkärin ja hoitajan vastaanotolla seurantakäynneillä. Mikäli keinot eivät tuota toivottua tulosta, aloitetaan lääkehoito. Lääkehoito aloitetaan lääkärin ohjeen mukaan.

Vajaatoimintaa lisääviä tekijöitä:
• lääkehoidon laiminlyönti
• runsas alkoholin tai suolan käyttö
• hoitamaton verenpainetauti
• keuhkoveritulppa
• sydämen rytmihäiriöt
• tulehduskipulääkkeet
• sydänlihaksen toimintaa heikentävät lääkkeet
• äkillinen tai pitkäaikainen keuhkosairaus
•  munuaisten vajaatoiminta( voi johtua esim eturauhasen liikakasvusta)

# data[].attributes.body
• Useimmiten vajaatoiminnan oireet alkavat vähitellen.
• Hengenahdistus
• kuiva yskä
• Painon nousu
• Turvotukset tai hellä vatsa
• Tihentynyt virtsaamisen tarve yöllä, mutta kokonaisvirtsanmäär pienenee
- Muita oireita:
• Epämääräinen uupumus
• Huimaus
• Erilaiset rytmihäiriöt
• Sekavuus, heikentynyt muisti
• Ruokahaluttomuus
• Sykkeen nousu jo pienessä rasituksessa
- Oireet voivat vaikeutua yllättäen tai vähitellen. Vajaatoimintaa sairastavan on tärkeää tunnistaa oireet ja voinnin muutokset. Mitä aiemmin oireisiin ehditään puuttua, sitä nopeammin vajaatoimintaa voidaan hoitaa.
- Vajaatoimintaan liittyvät oireet ovat moninaiset, ja niitä esiintyy monissa muissa sairaustiloissa kuin sydämenvajaatoiminnassa.

# data[].attributes.body
Sydämen vajaatoiminta jaetaan kahteen eri tyyppiin
Systolinen ja diastolinen sydämen vajaatoiminta
Systolisessa sydämen vajaatoiminnassa sydämen vasemman kammion pumppauskyky (ejektiofraktio) on pienentynyt .
diastolisessa sydämen vajaatoiminnassa sydämen pumppauskyky on normaali tai korkeintaan lievästi pienentynyt eikä sydämen koko ole suurentunut.

Systolista vajaatoimintaa hoidetaan ACE-estäjien  (Angiotensiinikonvertaasin estäjä), tai ATR-salpaaja (angiotensin receptor blocker), beetasalpaajien ja spironolaktonin (nesteenpoistolääke)avulla.

ACE-estäjien avulla estetään angiotensiinin muodostumista. Angiotensiini supistaa valtimoverisuonia. ACE-estäjät estävät verisuonia supistavien aineiden vaikutuksen, jolloin  verenpaine alenee ja sydämen kuormitus vähenee. Tämä estää sydänlihaksen kasvua ja auttaa sydämen vajaatoiminnassa. Sivuvaikutuksina ACE-estäjillä voi esiintyä ärsytysyskää ja verenpaineen laskun aiheuttamaa huimausta. ACE-estäjien käytön yhteydessä seurataan verikokein munuaisten toimintaa ja suola-nestetasapainoa.

ATR:n salpaaja (angiotensin receptor blockers)
On läheistä sukua ACE:n estäjille.
ATR:n salpaajilla on samoja vaikutuksia munuaisten toimintaan ja suolatasapainoon kuin ACE:n estäjillä, joten kreatiniini-, kalium- ja natriumarvoja tulee hoidon aikana seurata.
Yskää esiintyy haittavaikutuksena ATR:n salpaajahoidon aikana vain vähän, joten ne ovat luonteva vaihtoehto ACE:n estäjille silloin kun nämä eivät sovi.

Betasalpaaja: (Betareseptor blocker)
Beetasalpaajia käytetään verenpaineen, sepelvaltimotaudin, rytmihäiriöiden ja joskus tilapäisesti esiintymisjännityksen hoitoon. Nykyisin niitä käytetään myös sydämen vajaatoiminnan hoitoon, vaikka aiemmin niitä ei pidetty tähän soveltuvana. Beetasalpaajat ovat tehokkaita verenpainetta alentavia lääkkeitä etenkin henkilöillä, joilla on taipumus ns. hyperkineettiseen verenkiertoon eli kohonneeseen syketaajuuteen. Niiden on osoitettu alentavan kuolleisuutta verenkiertoelimistön sairauksiin, ja siksi niitä käytetään verenpainetaudin ja muiden sydän- ja verisuonisairauksien hoidossa.
Beetasalpaajat ovat sympaattisen hermoston beetareseptorien vaikutuksia eri kudoksissa estävä lääkeaineryhmä, joita käytetään muun muassa kohonneen verenpaineen, glaukooman, sepelvaltimotaudin ja sydämen rytmihäiriöiden hoidossa.

Diureetit
Sydämen vajaatoiminnasta johtuvaa nesteen kertymistä helpotetaan nesteenpoistolääkkeillä (diureeteilla).

Spironolaktoni
Spironolaktoni on steroideihin kuuluva yhdiste, jota käytetään muun muassa diureettina eli nesteenpoistajana. Se vähentää ylimääräistä nestettä elimistössä lisäämällä virtsaneritystä. Spironolaktoni
sitoutuu androgeenireseptoreihin ja toimii niiden antagonistina eli estää reseptoreiden toiminnan. Tämän seurauksena natriumin, kloridin ja veden erittyminen munuaisista lisääntyy ja elimistöstä poistuu nestettä.
Spironolaktoni poikkeaa monista muista diureeteista eli nesteenpoistolääkkeistä siinä, ettei virtsan mukana menetetä kaliumia.

Vaikeassa vajaatoiminnassa tarvitaan nopea- ja lyhytvaikutteista furosemidiä esim: (furesis). Furosemini on diureetteihin eli nesteenpoistolääkkeisiin kuuluva lääkeaine.
Nesteenpoistolääkkeiden annostelu sovitetaan siten, että liiallisesta nestekuormasta aiheutuu mahdollisimman vähän haittaa, mutta toisaalta vältetään liika kuivuminen ja siihen liittyvä heikotus.

Diastolinen vajaatoiminta
Diastolisessa vajaatoiminnassa lääkehoito kohdistuu oireisiin ja perussairauteen. Nestekuormaa kevennetään nesteenpoistolääkkeillä. Kohonneesta verenpaineesta huolehditaan elintapa- ja lääkehoidolla tavalliseen tapaan.

# data[].attributes.body
- Painon seuranta! (huomioitavaa: aina sama vaaka, virtsauksen jälkeen ja ennen aamupalaa)
- RR (erityisesti akuuteissa tilanteissa ja lääkemuutosten yhteydessä)
- Nestetasapaino (NTP)
Suuria nestemääriä vältettävä
Nestemäärä 2-2,5l/vrk, joskus rajoitus 1,5l/vrk
- Hengenahdistus: seurataan happisaturaatiota, lisähappi, kohoasenta ja tarvittaessa furesis iv
- Turvotukset: jalat koholle ja tukisukat

# data[].attributes.attachment_link.title
Älä anna sydämen vajaatoiminnan pysäyttää!

# data[].attributes.body
Sydämen vajaatoimintaan liittyy liikunta- ja suorituskyvyn aleneminen mm. lihasten surkastumistaipumuksen (lihasatrofian) takia. Sitä voidaan kuitenkin estää liikunnalla. Säännöllisen liikunnan on todettu monella eri tavalla vähentävän sydämen työkuormaa ja parantavan toimintakykyä. Sopivia liikuntamuotoja ovat kävely, hiihto ja pyöräily vähintään kolmesti viikossa ja ainakin puoli tuntia kerrallaan. Vauhti on sellainen, että hieman hengästyy (syketaso 60–80 % maksimista). Lisäksi on hyödyllistä harrastaa lihasvoimaharjoittelua 1–2 kertaa viikossa melko kevyillä kuormilla. Vajaatoiminnan oireet lievittyvät ja sydänlihaksen rasitus pienenee, kun ylipainoinen laihduttaa ja tupakoitsija lopettaa sauhuttelun. Tulehduskipulääkkeet (esim. ibuprofeeni, naprokseeni ja diklofenaakki) lisäävät turvotustaipumusta, samoin liiallinen nesteiden ja suolan nauttiminen.

# data[].attributes.body
Tunnistamiseksi kysytään vastaan otolla tarkat esitiedot (anamnestiset tiedot). Tutkittavalta selvitetään myös nykytila.
Verikokeita tai muita tutkimuksia tehdään lääkärin tutkimuspyynnöstä.
Vajaatoiminta aiheuttaa muutoksia joita voidaan havaita vastaanotolla sekä lisätutkimuksissa.
-EKG
-Thorax röntgenkuvaus
-Sydämen ultraäänitutkimus
-Laboratoriotutkimukset
Sydänfilmi eli EKG on vajaatoimintapotilaalla lähes aina poikkeava. Jos EKG on täysin normaali, on vajaatoiminta epätodennäköinen, erityisesti jos tutkimuksiin hakeutumisen syy eli oireet ovat alkaneet äkillisesti. EKG:ssä nähdään kammioiden toimintahäiriön löydöksiä, sekä rytmihäiriöitä.

Rintakehän röntgenkuvauksessa (Thorax) nähdään keuhkot ja niiden välisessä tilassa sydän. Vajaatoiminnassa keuhkojen verekkyys on lisääntynyt ja sydän saattaa näyttää suurentuneelta. Keuhkokuva voi kuitenkin olla myös normaali, vaikka henkilöllä olisikin vajaatoiminta. Keuhkokuva ei siksi ole kovin toimiva menetelmä poissulkemaan vajaatoiminnan mahdollisuus.

Verestä mitattava BNP-koe (B-tyypin natriureettinen peptidi) kertoo sydämen kammioiden kuormittumisesta. Kokeessa mitataan joko BNP-arvoa tai sen metaboliittia NT-proBNP-pitoisuutta. Jos tulos on matala, voidaan luotettavasti sanoa, ettei tutkittavalla henkilöllä ole sydämen vajaatoimintaa. Hyvin suuret pitoisuudet viittaavat vahvasti vajaatoimintaan.

Sydämen ultraäänitutkimus eli echokardiografia (”ECHO”) varmentaa vajaatoiminnan diagnoosin. Siinä nähdään sydänlihaksen toiminta, minkä perusteella voidaan varmuudella kertoa, onko potilaalla vajaatoiminta. Samalla nähdään sydämen läppien toiminta ja voidaan havaita sydäninfarktin arpialue, eli vajaatoiminnan syy saattaa selvitä samassa tutkimuksessa.

Joskus saatetaan tarvita positroniemissiotomografiaa (PET-tutkimus) tai sydänlihaksesta voidaan joutua ottamaan koepala (biopsia).

EKG:n pitkäaikaisrekisteröinnillä (Holter-tutkimus) tutkitaan rytmihäiriöitä. Erityisesti laajentavan eli dilatoivan kardiomyopatian selvittelyssä voidaan käyttää myös geenitestausta.

# data[].attributes.body
Sydän.fi
Sairaanhoito ja huolenpito kirja
Terveyskylä.fi
terveyskirjasto.fi
Sydänsairaala.fi
Turvallisen lääkehoidon perusteet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa testaamaan tietosi sydämen vajaatoiminnasta.

​​​Tietovisa sisältää 10 kysymystä, joille jokaiselle on neljä vastausvaihtoehtoa. Voit valita yhden vastausvaihtoehdon.

Pelissä on kaksi oljenkortta, joita voit käyttää pelin aikana kerran. Voit poista kaksi vastausvaihtoehtoa tai käyttää vihjeen.

Suhtaudu tietovisaan rennosti ja uteliaasti! Voit myös oppia jotain uutta.

Onnea matkaan.

Peli on päättynyt!

Sait 0 pistettä. Olet text!

Aloita

# data[].attributes.attachment_link.description
​​​Tietovisa sisältää 10 kysymystä, joille jokaiselle on neljä vastausvaihtoehtoa. Voit valita yhden vastausvaihtoehdon. Pelissä on kaksi oljenkortta, joita voit käyttää pelin aikana kerran. Voit poista kaksi vastausvaihtoehtoa tai käyttää vihjeen. Suhtaudu tietovisaan rennosti ja uteliaasti! Voit myös oppia jotain uutta. Onnea matkaan. Sait 0 pistettä. Olet text! Aloita

# data[].attributes.body
-Verenpaineeseen= Monet vajaatoiminnassa käytettävät lääkkeet laskevat verenpainetta

-Munuaisten toiminnan seuranta= Munuaisten tulee toimia hyvin eikä asiakas saa kuivua, digoksiinia ei kerry elimistöön.
Digoksiini on digitalisglykosideihin kuuluva lääke, joka lisää sydämen supistuvuutta ja hidastaa lyöntitiheyttä.

- Veren kaliumarvojen seuranta= Kaliumpitoisuuden nousu lisää rytmihäiriöriskiä.

- Haittavaikutusten seuranta= Ruokahaluttomuus, pahoinvointi, harva syketaajuus ja rytmihäiriöt voivat olla merkki liiallisesta digoksidipitoisuudesta

- Tarvittaessa digoksiinipitoisuuden mittaus verestä= Digoksiinilla on kapea terapeuttinen leveys, joten sen pitoisuus veressä voi muuttua munuaisten toiminnan heikkenemisen tai lääkeaineiden yhteisvaikutusten seurauksena.

# data[].attributes.headline
Sydämen vajaatoiminnan noidankehä ja siinä käytetyt lääkeaineryhmät

# data[].attributes.subject
Sydämen vajaatoiminnan noidankehä ja siinä käytetyt lääkeaineryhmät