# data[].attributes.body
Uslovi na planeti se menjaju mnogo brže nego što je to prirodno i mnogim vrstama je teško da se prilagode. Među brojnim pritiscima koji ugrožavaju opstanak pčela, klimatske promene su među najvažnijim.
Ovo su samo neke od načina uništavanja staništa pčela:
Uništavanje i fragmentacija staništa
klimatske promene
intenzifikacija poljoprivrede (monokulture na velikim prostranstvima)
upotreba pesticida i
patogeni i paraziti.

Načini na koji možemo pomoći pčelama:
-Posadite biljne vrste koje privlače pčele.
-Oprezno sa insekticidima.
-Ostavite deo travnjaka u vašem dvorištu ili bašti nepokošen
-Napravite malu oazu lekovitog bilja na terasi
-Postavite pojilice za pčele u vašoj bašti, dvorištu ili na terasi.

# data[].attributes.body
Klimatske promene su dugoročna promena prosečnih vremenskih obrazaca koji su došli da definiraju Zemljinu lokalnu, regionalnu i globalnu klimu. Ove promene imaju širok spektar uočenih efekata koji su sinonimi za pojam.

# data[].attributes.body
Kesanski Nemanja

# data[].attributes.body
Klimatske promene mogu uticati na geografsko rasprostranjenje pojedinih vrsta i na pomeranje perioda cvetanja biljaka i aktivnosti pčela koje ih oprašuju.
https://klima101.rs/pcele-klimatske-promene/

# data[].attributes.body
zbog klimatskih promena ove ne dužne životinje gube svoja staništa.

# data[].attributes.body
Deca bi trebala što više da koriste biciklove i da idu peške

# data[].attributes.body
Primer zivotinja koje pate od klimatskih promena.

# data[].attributes.body
Nikolina Pudar
Još jedan primer životinjskih vrsta koje gube svoja staništa zbog klimatskih promena.

# data[].attributes.body
https://www.rs.undp.org/content/serbia/sr/home/presscenter/articles/2019/serbia-climate-change-forcing-new-reality.html Jelena Radovancev

# data[].attributes.headline
zbog klimatskih promena neke zivotinjske vrste gube stanista.

# data[].attributes.subject
zbog klimatskih promena neke zivotinjske vrste gube stanista.

# data[].attributes.body
Igor Lopandic  https://www.youtube.com/watch?v=NC3uvcilXCk

# data[].attributes.headline
Напишите свој предлог за заустављање климатских промена. Шта деца вашег узраста могу урадити да се промене успоре? 

# data[].attributes.subject
Напишите свој предлог за заустављање климатских промена. Шта деца вашег узраста могу урадити да се промене успоре? 

# data[].attributes.headline
Илустрација климатск

# data[].attributes.body
Илустрација климатских промена

# data[].attributes.headline
Информишите се о кли

# data[].attributes.body
Информишите се о климатским променама.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naučnici kažu da globalno zagrevanje može da izazove katastrofalne posledice po planetu.

Ljudske aktivnosti povećale su emisiju ugljen dioksida, što je povećalo temperaturu. Među mogućim posledicama su ekstremni vremenski uslovi i topljene polarnog leda.

Šta, dakle, znamo o zemaljskoj klimi koja se menja?

Šta su klimatske promene?

Zemljina prosečna temperatura je oko 15 stepeni Celzijusa, ali je u prošlosti znala da bude mnogo viša i mnogo niža.

Klima ima prirodne fluktuacije, ali naučnici kažu da temperatura sada raste brže nego u većini ranijih slučajeva.

Sunčevu energiju koja se emituje nazad u svemir sa Zemljine površine apsorbuju gasovi efekta staklene bašte i re-emituju u svim pravcima.

To istovremeno zagreva nižu atmosferu i površinu planete. Bez tog efekta, Zemlja bi bila oko 30 stepeni Celzijusa hladnija i vrlo nepristupačno mesto za život.

Naučnici veruju da ovom prirodnom efektu staklene bašte pridodajemo i mi, gasovima koje otpuštaju industrija i poljoprivreda i time zadržavamo više energije i povećavamo temperaturu.

Ovaj fenomen je poznat kao klimatske promene ili globalno zagrevanje.

Šta su gasovi efekta staklene bašte?

Gas efekta staklene bašte sa najvećim uticajem na zagrevanje je vodena para. Ali ona se u atmosferi zadržava svega nekoliko dana.

Ugljen dioksid (CO2), međutim, zadržava se mnogo duže. Trebalo bi stotine godina za povratak na pred-industrijske nivoe, a prirodni rezervoari kao što su okeani mogu da upiju samo određenu količinu.

Većina emisija ugljen dioksida koje proizvodi čovek potiče od sagorevanja fosilnih goriva. Kad se seku šume koje apsorbuju ugljenik i ostavljaju da istrunu ili se spaljuju, taj pohranjeni ugljenik se oslobađa i doprinosi globalnom zagrevanju.

Otkako je industrijska revolucija započela oko 1750. godine, nivoi ugljen-dioksida porasli su za više od 30 odsto. Koncentracija CO2 u atmosferi veća je nego bilo kada u poslednjih 800.000 godina.

Drugi gasovi efekta staklene bašte kao što su metan i azotsuboksid takođe se oslobađaju preko ljudskih aktivnosti, ali njih ima mnogo manje nego ugljen-dioksida.

Koji su dokazi zagrevanja?

Svet je oko jedan stepen Celzijusa topliji nego što je bio pre široko rasprostranjene industrijalizacije, tvrdi Svetska meteorološka organizacija.

Širom planete, prosečan nivo mora povećao se za 3,6 milimetara godišnje između 2005. i 2015. godine.

Većina ovih promena dešava se zato što, kako se zagreva, voda povećava zapreminu.

Međutim, smatra se da led koji se otapa nije glavni razlog rasta nivoa mora. Povlači se većina glečera u svetskim oblastima s umerenom klimom.

A satelitski snimci pokazuju dramatično opadanje arktičkog morskog leda posle 1979. godine. Grenlandski ledeni omotač poslednjih godina doživeo je rekordno otapanje.

Satelitski podaci pokazuje da Zapadni antarktički ledeni omotač takođe gubi masu. Nedavna studija ukazuje na to da je istočni Antarktik takođe verovatno počeo da gubi masu.

Posledice klime koja se menja mogu da se vide i po vegetaciji i kopnenim životinjama. Među njima su ranija vremena cvetanja i sazrevanja plodova kod biljaka i promene teritorija kod životinja.

Koliko će temperatura rasti u budućnosti?

Promena u globalnoj površinskoj temperaturi između 1850. godine i kraja 21. veka najverovatnije će nadmašiti 1,5 stepeni Celzijusa, sugeriše većina simulacija.

Svetska meteorološka organizacija kaže da ako se trenutni trend zagrevanja nastavi, temperature bi do kraja ovog veka mogle da porastu za 3-5 stepeni Celzijusa.

Porast temperature od 2 stepena Celzijusa odavno se smatra uvodom u opasno zagrevanje. U skorije vreme, naučnici i kreatori politike tvrde da je ograničavanje porasta temperature na 1,5 stepeni Celzijusa bezbednije.

Ujedinjene nacije vode političku inicijativu za stabilizovanje emisija gasova efekta staklene bašte. Kina emituje više CO2 nego bilo koja druga zemlje. Slede je SAD i zemlje članice EU, mada su emisije po glavi stanovnika mnogo veće tamo.

Ali čak i ako sada dramatično smanjimo emisiju gasova efekata staklene bašte, naučnici kažu da će se ti efekti nastaviti. Velikim vodenim i ledenim masama su potrebne stotine godina da reaguju na promene temperature. A potrebne su decenije da se ugljen dioksid izbaci iz atmosfere.

Kako će klimatske promene uticati na nas?

Velika je neizvesnost povodom toga koliki će uticaj na nas izvršiti klima koja se menja.

Mogla bi da izazove nestašicu pijaće vode, dramatično da izmeni našu sposobnost za proizvodnju hrane i poveća broj smrti od poplava, oluja i toplotnih talasa. To je zato što se očekuje da će klimatske promene povećati učestalost ekstremnih vremenskih događaja - iako je povezivanje svakog pojedinačnog takvog događaja sa globalnim zagrevanjem komplikovano.

Kako se svet zagreva, više vode isparava, što dovodi do veće vlažnosti u vazduhu. To znači da će mnoge oblasti doživeti intenzivnije kiše - a na nekim mestima veće snežne padavine. Ali će se rizik od suše u kopnenim oblastima tokom vrelih leta povećati. Očekuje se više poplava od oluja i dizanja nivoa mora. Ali velika je verovatnoća da će doći i do veoma jakih regionalnih varijacija prema ovim obrascima.

Siromašnije zemlje, koje su slabije opremljene da se nose sa brzim promenama, mogle bi najviše da ispaštaju.

Predviđaju se izumiranja biljaka i životinja jer se staništa menjaju brže nego što vrste mogu tome da se prilagode. A Svetska zdravstvena organizacija (SZO) je upozorila da bi zdravlje miliona ljudi moglo da bude ugroženo učestalošću malarije, bolesti koje se prenose preko vode i neuhranjenošću.

Reprodukovanje multimedijskog sadržaja na vašem uređaju nije podržano

Kako se više CO2 ispušta u atmosferu, količina koju more upija se povećava, zbog čega voda postaje kiselija. To može da predstavlja ogromne probleme po koralne grebene.

Globalno zagrevanje dovešće do daljih promena koje će dovesti do daljeg zagrevanja. To uključuje otpuštanje velikih količina metana kako se permafrost - smrznuta zemlja uglavnom na višim nadmorskim visinama - bude otapao.

Naša reakcija na klimatske promene biće jedan od najvećih izazova sa kojima ćemo se suočiti u ovom veku.

Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk

# data[].attributes.attachment_link.title
Šta su klimatske promene? Stvarno jednostavan vodič - BBC News na srpskom

# data[].attributes.attachment_link.description
Naučnici kažu da globalno zagrevanje može da izazove katastrofalne posledice po planetu. Ljudske aktivnosti povećale su emisiju ugljen dioksida, što je povećalo temperaturu. Među mogućim posledicama su ekstremni vremenski uslovi i topljene polarnog leda. Šta, dakle, znamo o zemaljskoj klimi koja se menja? Šta su klimatske promene?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimatske promene - to je termin koji ste sigurno čuli mnogo puta u poslednjih nekoliko godina.

Velike vrućine, ekstremno jaki pljuskovi, suše, smanjeni prinosi u poljoprivredi... sve ove stvari povezuju se sa porastom temperature na našoj planeti i izazivaju veliku pažnju javnosti. Naučnici nas upozoravaju da bi uslovi na Zemlji mogli drastično da se promene već do kraja ovog veka ukoliko ne prestanemo da spaljujemo fosilna goriva, deca širom sveta protestuju zbog brige za svoju budućnost, dok političari sve vreme obećavaju oštre mere koje nikako da počnu u potpunosti da se sprovode.

Ali šta tačno mislimo kada kažemo klimatske promene? U ovom i povezanim tekstovima pokušaćemo da vas bliže upoznamo sa tim pojmom i time kakve nas sve posledice očekuju u budućnosti.

Ko je odgovoran?

Prva stvar koju bi trebalo napomomenuti jeste da se kada se govori o klimatskim promenama ne misli na prirodne cikluse zagrevanja i hlađenja koje je opisao naš poznati naučnik Milutin Milanković, već na promene koje su izazvane ljudskom aktivnošću.

Jedna od odlika koja je čoveka izdvojila od životinja jeste sposobnost da ukroti sile prirode i njihovu energiju iskoristi za sopstvene potrebe. Voda i vetar su pokretali mlinove vekovima, ali prava promena se dogodila pronalaskom parne mašine i početkom industrijske revolucije i većom upotrebom uglja.

Gotovo sav napredak naše civilizacije u poslednjih dve stotine godina napajan je energijom koju smo dobili iz fosilnih goriva, ali to nije došlo bez cene. Dugogodišnja proizvodnja i sagorevanje uglja, naftnih derivata i prirodnog gasa doveli su do povećanja koncetracije gasova sa efektom staklene bašte u atmosferi i to će imati dugoročne posledice po klimu naše planete.

Evo kako se koncentracija ugljen-dioksida kretala u poslednjih 800.000 godina. Ovaj neverovatan skok u poslednjih 150 godina zabeleđen je zbog sagorevanja fosilnih goriva

Kakve posledice?

Povećanje koncentracije ugljen-dioksida u atmosferi dovodi do pojačanog efekta staklene bašte što povećava temperaturu na našoj planeti.

Ideja da ljudske emisije ovog gasa mogu dovesti do klimatskih promena stara je više od 80 godina. Britanski inženjer Gaj Kalendar je još 1938. predstavio svoj rad: „Veštačka proizvodnja ugljen-dioksida i njegov uticaj na klimu". U kome je sugerisao da upotreba fosilnih goriva može izazvati promene u klimi. Od tada je prošlo mnogo vremena i tehnološki napredak i godine istraživanja u velikoj meri unapredili su naše shvatanje ovog problema i mogućih posledica.

Kao što smo već pomenuli, povećana koncentracija CO2 u atmosferi dovodi do porasta temperature, i od druge polovine 19. veka do danas je već zabeleženo zagrevanje od približno 1 °C. Zbog toga je u javnosti dugo bio popularan termin globalno zagrevanje. Međuitim, vremenom je postalo jasno da će promena temperature na našoj planeti izazvati i brojne druge posledice poput:

Prosečna temperatura je od 1880. Godine porasla za oko 1 °C pri čemu se zagrevanje u poslednjih 20 godina ubrzalo.

U poslednjem izveštaju Međunarodnog panela za klimatske promene(IPCC) se zaključuje da je zagrevanje klimatskog sistema neosporno, i da su mnoge od promena primećenih od pedesetih godina dvadesetog veka nezabeležene decenijama ili čak milenijumima. Kao i da se sa velikom sigurnošću može tvrditi da su antropogeno povećanje koncetracije gasova staklene bašte u atmosferi i drugi ljudski uticaji na klimu dominantan uzrok zabeleženog povećanja prosečne globalne površinske temperature od početka industrijske revolucije koje iznosi oko 1,01 °C.

Pogledajte naš animirani video o tome zašto se klimatske promene dešavaju i kako ih možemo zaustaviti.

Želiš da saznaš više?
Na klima101.rs pišemo o raznim aspektima klimatskih promena, u narednim tekstovima možeš pronaći malo više informacija o osnovnim pojmovima.
Nađi nas na društvenim mrežama

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimatske promene - to je termin koji ste sigurno čuli mnogo puta u poslednjih nekoliko godina. Velike vrućine, ekstremno jaki pljuskovi, suše, smanjeni prinosi u poljoprivredi... sve ove stvari povezuju se sa porastom temperature na našoj planeti i izazivaju veliku pažnju javnosti.

# data[].attributes.body
slovi na planeti se menjaju mnogo brže nego što je to prirodno i mnogim vrstama je teško da se prilagode. Među brojnim pritiscima koji ugrožavaju opstanak pčela, klimatske promene su među najvažnijim.
Ovo su samo neke od načina uništavanja staništa pčela:
 Uništav

# data[].attributes.body
 vrstama je teško da se prilagode. Među brojnim pritiscima koji ugrožavaju opstanak pčela, klimatske promene su među najvažnijim.
Ovo su samo neke od načina uništavanja staništa pčela:
 Uništavanje i fragmentacija staništa 
klimatske promene   
intenzifikacija poljoprivrede (monokulture na velikim prostranstvima) 
upotreba pesticida i 
patogeni i paraziti. 

Načini na koji možemo pomoći pčelama:
-Posadite biljne vrste koje privlače pčele. 
-Oprezno sa insekticidima. 
-Ostavite d