# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Livet er helt fundamentalt fuld af foranderlighed og perioder med usikkerhed og svære valg. Der kan dog være oplevelser og udfordringer, der er så svære og problematiske, at det begrænser dine mulighed for at leve det liv, du ønsker - og her kan det være betydningsfuldt, at du søger professionel rådgivning og eventuelt behandling.

Ungeværftet tilbyder unge i alderen 13-25 år:

Op til fem anonyme samtaler.

Længerevarende psykologiske behandlingsforløb.

Kurset Lær at tackle angst og depression. Kurset starter den 28. april. Kurset henvende sig til unge mellem 15 og 25 år som udviser tegn på angst og/eller depression. Kontakt psykoterapeut Maria Westmark Kirchheiner på 41 86 90 99, hvis du vil høre mere.

Typiske problematikker:

Præstationsangst og perfektionisme.

Spiseproblemer.

Traumer.

Selvskadende adfærd.

Vrede.

Lavt selvværd.

Fysisk og psykisk vold.

Familiekonflikter.

Håbløshed.

Tristhed.

Stress.

Selvmordstanker.

Ensomhed.

Angst.

Overgreb.

Kriser.

Mobning.

Uro

Seksualitet.

Vi tilbyder dig et trygt og respektfuldt rum, hvor vi sammen kan være nysgerrige på det, der fylder og opleves svært. Vores udgangspunkt er, at du er eksperten i dit liv - i samarbejde vil vi søge at skabe en god grobund til et meningsfuldt liv; fuld af nye indsigter, mere balance og bedre handlemuligheder. Det handler om at du får vendt det svære, før det vokser.

Vi tilbyder forældre til unge i alderen 13-25 år:

Op til fem anonyme samtaler.

Mulighed for at deltage i forældrenetværk/samtalegrupper.

Kontakt os på telefonnummer: 41 86 93 00 eller via mail: ungevaerftet@helsingor.dk. Din mail må ikke indeholde personfølsomme oplysninger.

Hos ungeværftet kan du møde:

Ida Maria Mønsted, socialrådgiver.

Maria Westmark Kirchheiner, psykoterapeut.

Marianne Søholm Iversen, psykolog.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ungeværftet - Hjælp til unge og forældre

# data[].attributes.attachment_link.description
Livet er helt fundamentalt fuld af foranderlighed og perioder med usikkerhed og svære valg. Der kan dog være oplevelser og udfordringer, der er så svære og problematiske, at det begrænser dine mulighed for at leve det liv, du ønsker - og her kan det være betydningsfuldt, at du søger professionel rådgivning og eventuelt behandling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Livet er helt fundamentalt fuld af foranderlighed og perioder med usikkerhed og svære valg. Der kan dog være oplevelser og udfordringer, der er så svære og problematiske, at det begrænser dine mulighed for at leve det liv, du ønsker - og her kan det være betydningsfuldt, at du søger professionel rådgivning og eventuelt behandling.

Ungeværftet tilbyder unge i alderen 13-25 år:

Op til fem anonyme samtaler.

Længerevarende psykologiske behandlingsforløb.

Kurset Lær at tackle angst og depression. Kurset starter den 28. april. Kurset henvende sig til unge mellem 15 og 25 år som udviser tegn på angst og/eller depression. Kontakt psykoterapeut Maria Westmark Kirchheiner på 41 86 90 99, hvis du vil høre mere.

Typiske problematikker:

Præstationsangst og perfektionisme.

Spiseproblemer.

Traumer.

Selvskadende adfærd.

Vrede.

Lavt selvværd.

Fysisk og psykisk vold.

Familiekonflikter.

Håbløshed.

Tristhed.

Stress.

Selvmordstanker.

Ensomhed.

Angst.

Overgreb.

Kriser.

Mobning.

Uro

Seksualitet.

Vi tilbyder dig et trygt og respektfuldt rum, hvor vi sammen kan være nysgerrige på det, der fylder og opleves svært. Vores udgangspunkt er, at du er eksperten i dit liv - i samarbejde vil vi søge at skabe en god grobund til et meningsfuldt liv; fuld af nye indsigter, mere balance og bedre handlemuligheder. Det handler om at du får vendt det svære, før det vokser.

Vi tilbyder forældre til unge i alderen 13-25 år:

Op til fem anonyme samtaler.

Mulighed for at deltage i forældrenetværk/samtalegrupper.

Kontakt os på telefonnummer: 41 86 93 00 eller via mail: ungevaerftet@helsingor.dk. Din mail må ikke indeholde personfølsomme oplysninger.

Hos ungeværftet kan du møde:

Ida Maria Mønsted, socialrådgiver.

Maria Westmark Kirchheiner, psykoterapeut.

Marianne Søholm Iversen, psykolog.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ungeværftet - Hjælp til unge og forældre

# data[].attributes.attachment_link.description
Livet er helt fundamentalt fuld af foranderlighed og perioder med usikkerhed og svære valg. Der kan dog være oplevelser og udfordringer, der er så svære og problematiske, at det begrænser dine mulighed for at leve det liv, du ønsker - og her kan det være betydningsfuldt, at du søger professionel rådgivning og eventuelt behandling.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stil skarpt på gruppearbejde i grundskolen | EVA

# data[].attributes.attachment_link.description
Vellykket gruppearbejde i grundskolen opstår ikke af sig selv. Det er noget eleverne skal lære, og som læreren skal understøtte. Dette redskab giver seks bud på, hvordan du som lærer kan udvikle elevernes samarbejdskompetencer og styrke deres evne til at arbejde i grupper.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du er dig og jeg er mig. Vi er både forskellige og har mange ting til fælles på en gang. Men for mig er det vigtigste, at vi begge får lov at være som vi er. Ordblinde eller ej. Så lad venligst vær med at komme os ned i nogle former for kasse, tak!

Det er derfor, jeg går op i at se på mennesket og ikke ordblindheden, når jeg møder ordblinde børn og unge. For ordblindheden handler ofte om alt det, vi ikke kan. Og det er faktisk ikke så interessant. Vi har derimod alle sammen en masse personlige og faglige styrker. Det er dem, der giver værdi både for os selv og vores relationer.

Når vi ser på de potentialer, der ligger og venter på at blive sluppet løs i ordblinde børn og unge, så giver vi også plads til, at deres selvtillid og selvværd kan vokse. Det smitter ofte positivt af på deres negative tanker og følelser omkring sig selv og deres ordblindhed.

Jeg selv følte mig "dum" og anderledes i forhold til mine kammerater. Der er nok mange, som har det på den måde. Min hjerne havde skabt en masse negative spor, hvor følelserne og tankerne kørte i ring om ikke at være som de andre. Men jeg vågnede ikke om morgenen og tænkte over hvor ærgerligt det var, at jeg ikke kunne stave til dit, dat og dum.

Da jeg indså at min hjerne havde spillet mig et pus og det var mine tanker og følelser omkring mig selv og min ordblindhed, der bremsede mig i dagligdagen, fik jeg mulighed for, at være den jeg er.

Jeg ville ikke længere definere mig selv via alt det, jeg ikke var god til, nemlig at læse og stave. Derfor tog jeg min nysgerrighed i hånden og drog ud på en rejse, hvor jeg lærte en masse om mig selv og alt det som blandt andet bragte mig frem til en uddannelse og at jeg i dag er forfatter. Den viste mig alt det jeg er og kan.

Det er den rejse, jeg i dag hjælper andre med at tage på blandt andet via mit arbejde her på hjemmesiden, mine bøger og foredrag om livet som ordblind til både elever, lærere og forældre.

Jesper Sehested
Ordblind, forfatter og foredragsholder

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
- Kimmie, mor til ordblind dreng i 4. klasse

# data[].attributes.attachment_link.description
Er dit barn Ordblind? Vidste du der findes mange måder at hjælpe dit barn på? Og at du kan gøre en stor forskel for dit ordblinde barn?

# data[].attributes.attachment_link.description
I samarbejde med journalist, Niels Svanborg, har vi skabt podcastserien "Dysleksivenlig skole". Podcasten er tilgængelig herunder og på alle de gængse podcast-platforme. Desuden kan du se små film fra optagelserne, og du har mulighed for at downloade materialer, der er udviklet til programmerne.

# data[].attributes.body
Lån på skolens bibliotek "Når børn og unge får angst" af Peter Lund Madsen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor er der så mange børn og unge, der lider af angst, og hvordan støtter man dem bedst? Det undersøger Peter Lund Madsen i bogen Når børn og unge får angst.

Når børn og unge får angst af hjerneforsker og psykiater Peter Lund Madsen er en kærlig håndsrækning til alle, der er i berøring med angst. Selv har Lund Madsen, der blandt andet er kendt for sit radioprogram Hjernekassen på P1, haft angst inde på livet siden barnsben.

LÆS OGSÅ: Hvem får angst og hvorfor? Læs i Peter Lund Madsens bog Når børn og unge får angst

"Det er en bog til beroligelse," indleder Peter Lund Madsen bogen med at skrive, for selvom angst kan føles pinefuldt, så er der håb, og angsten kan overvindes.

Når angsten rammer

Peter Lund Madsen giver i sin bog et indblik i, hvad angst er, hvor den kommer fra og hvad der sker i hjernen og i kroppen, når angsten kommer buldrende.

Hvis angsten bliver for voldsom og hæmmer livsudfoldelsen, så skal man have hjælp udefra, men det kan være svært at orientere sig og vide, hvor man skal gå hen.

LÆS OGSÅ: Peter Lund Madsen: Det er fascinerende at tale med folk, der er sindssyge

Her giver bogen et overblik over, hvilke professionelle terapi- og behandlingsmuligheder, der findes.

En række modige familier fortæller også deres historier om angst, og hvordan barnet og den unges angst påvirker hele familien.

Hvorfor er der så mange børn og unge, der lider af angst? Hvordan støtter man bedst børn og unge med angst?

Angst er blevet et symptom, som hører vores tid til, og flere og flere børn og unge får en angstdiagnose i disse år. I bogen gør psykiater og hjerneforsker Peter Lund Madsen os klogere på angst, og hvordan vi skal forstå og hjælpe mennesker, der har angst.

Bogen giver læseren en større forståelse af, hvad angst er, så man bliver bedre rustet til at støtte mennesker, der lider af angst ligesom den giver et overblik over, hvilke professionelle terapi- og behandlingsmuligheder, der findes.

Desuden fortæller en række voksne og familier med børn i forskellige aldre deres historier med angst, og Peter Lund Madsen fortæller også historier fra sit eget liv om at kæmpe med og håndtere angst.

Jeg arbejder i presseafdelingen, hvor jeg har den fornøjelse at sørge for, at pressen og læserne bliver opmærksomme på de bøger, som forlaget udgiver. Det var vist Troldepus, der var min første litterære forelskelse og siden har der været mange andre, og det bliver bare ved. Jeg har læst dansk litteratur på Københavns Universitet og er siden havnet i forlagsbranchen, hvilket er dejligt og rigtigt.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Tina Marie Kragh Jensen, Pressekoordinator

# data[].attributes.attachment_link.title
Peter Lund Madsen i ny bog: Angst kan overvindes. Der er håb!

# data[].attributes.attachment_link.description
Når børn og unge får angst af hjerneforsker og psykiater Peter Lund Madsen er en kærlig håndsrækning til alle, der er i berøring med angst. Selv har Lund Madsen, der blandt andet er kendt for sit radioprogram Hjernekassen på P1, haft angst inde på livet siden barnsben.

# data[].attributes.body
Jeg vil lige tippe dig om et gratis online-forløb om angst, som de fem danske regioner har udviklet.

I online-forløbet får unge:

·        viden om angst

·        værktøjer til at håndtere den

·        teknikker til mere ro.

Alt sammen formidlet i korte videoer.

Besøg online-forløbet om angst

Det er vigtigt at sige, at der ikke er tale om et behandlingstilbud, men om psykoedukation og hjælp-til-selvhjælp.

Deltagere siger at online-forløbet er nyttigt for dem
Over 1.000 deltagere har allerede givet feedback på videoer i forløbet. Af dem svarer 96 %, at indholdet er nyttigt for dem.

Flere har også sendt positive kommentarer. En ungerådgiver skriver for eksempel:

“Vi er vanvittigt udfordret af lange ventelister, så denne side kommer som en kæmpe hjælp. Jeg kan allerede nu mærke, at jeg kommer til at anbefale den flere gange om dagen.”

Vil I også bruge online-forløbet i din kommune?
Jeg håber, at du vil videresende mailen her til relevante medarbejdere i din kommune, så flest muligt unge og deres forældre kan få glæde af online-forløbet.

Vi har også lavet en lille folder om forløbet, som fagfolk kan give til unge. Den kan I bestille gratis på siden herunder:

https://mindhelper-skolen.dk/angst/materialer/

PS: På siden herunder kan du se en kort video om online-forløbet om angst:
https://mindhelper-skolen.dk/info/

# data[].attributes.attachment_link.title
Mindhelper: Guider unge gennem hårde tider

# data[].attributes.attachment_link.description
Mindhelper hjælper dig med alt fra hverdagsproblemer til hårde tider. Besøg os nu og få et skub i den rigtige retning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novavi Ung Revers er et gratis tilbud til børn og unge under 25 år, som er vokset op i familier med misbrug. Vi har 8 afdelinger, men du kan få hjælp uanset hvor du bor. Bor du i Odense, kan vi også hjælpe dig, hvis du er mellem 25 og 30 år. Vi har både fysiske og online forløb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Er du vokset op i en familie med stof- eller alkoholmisbrug? - Novavi Ung Revers

# data[].attributes.attachment_link.description
Novavi Ung Revers er et gratis tilbud til børn og unge under 25 år, som er vokset op i familier med misbrug. Vi har 8 afdelinger, men du kan få hjælp uanset hvor du bor. Bor du i Odense, kan vi også hjælpe dig, hvis du er mellem 25 og 30 år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nest er en pædagogisk praksis, hvor børn med og uden autisme er en del af samme klassefællesskab.

Undervisningen i en Nest klasse er tilrettelagt efter specialpædagogiske principper. De sikrer de bedste læringsfælleskaber for alle børn.

Nest er udviklet på baggrund af følgende værdier:

"Børn er mere ens end forskellige og bør så vidt muligt lære og udvikle sig sammen."

"Hvis børn ikke lærer på den måde, vi underviser dem på, må vi undervise dem på en måde, så de lærer."

Se evalueringsrapporten af Nest i Aarhus 2015-2019 (pdf) Se rapport fra studietur til New York med fokus på Nest på mellemtrin og udskoling
Introduktion til Nest for fagpersoner

Få en introduktion til Nest programmet med et 3 timers oplæg fra PPR og efterfølgende besøg i en Nest klasse på Katrinbjergskolen (uden elever) med deltagelse af repræsentant fra skolen.
Introduktion til Nest (kræver login/brugeroprettelse)

# data[].attributes.attachment_link.description
Nest er en pædagogisk praksis, hvor børn med og uden autisme er en del af samme klassefællesskab. Undervisningen i en Nest klasse er tilrettelagt efter specialpædagogiske principper. De sikrer de bedste læringsfælleskaber for alle børn. Nest er udviklet på baggrund af følgende værdier: "Børn er mere ens end forskellige og bør så vidt muligt lære og udvikle sig sammen."

# data[].attributes.attachment_link.title
Who has the problem? Low arousal with Bo Hejlskov Elvén Episode 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hør Rasmus Alenkærs podcast om højt begavede børn her. Den stammer fra en samtale mellem Rasmus og Rikke Christensen fra Clever Consulting, der er en virksomhed som hjælper med at spotte elever i folkeskolen med høj begavelse.

At spotte elever kan være en stor udfordring. Selv for rutinerede lærere der kender sine elever godt. Høj begavelse kan vise sig på utrolig mange måder. Nogen gange er det de stille underpræsterende børn. Andre gange er det dem der kravler i gardinerne. Nogen opdager, at de har en diagnose, som er blevet skjult pga. den høje intelligens. Og så der er de åbentlyst dygtige elever. De har sandsynligvis en IQ på 110 eller over, men er ikke nødvendigvis højt begavede.

Lyt med i podcasten og bliv klogere på signaler og meget mere.

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcast med Rasmus Alenkær og Rikke Christensen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hør Rasmus Alenkærs podcast om højt begavede børn her. Den stammer fra en samtale mellem Rasmus og Rikke Christensen fra Clever Consulting, der er en virksomhed som hjælper med at spotte elever i folkeskolen med høj begavelse. At spotte elever kan være en stor udfordring. Selv for rutinerede lærere der kender sine elever godt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gode råd om højt begavede børn - Skolebørn

# data[].attributes.attachment_link.description
Få en masse gode råd til, hvordan du støtter børn der er højt begavede.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vores børn skal ikke længere bare lære om, hvordan verden har set ud, eller hvordan den fungerer lige nu. De skal også lære, hvordan de kan begå sig i den fremtid, der venter dem.

På Hornbæk Skole arbejder vi med PBL, fordi vi ønsker at styrke elevernes motivation og engagement samt give dem de bedste muligheder til at kunne begå sig med det 21. århundredes kompetencer.

På Hornbæk Skole er teknologiforståelse blevet et af skolens indsatsområder, hvilket
betyder at skolen som helhed skal arbejde og fokusere på denne faglighed.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores børn skal ikke længere bare lære om, hvordan verden har set ud, eller hvordan den fungerer lige nu. De skal også lære, hvordan de kan begå sig i den fremtid, der venter dem. På Hornbæk Skole arbejder vi med PBL, fordi vi ønsker at styrke elevernes motivation og engagement samt give dem de bedste muligheder til at kunne begå sig med det 21.

# data[].attributes.body
Venskaber og roller ca.4-7.kl

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trailer

om materialet

Et undervisningsmateriale til stopmotion-filmen 'Mit liv som Squash', som I kan se her på Filmcentralen. Den handler om drengen Squash, der mister sin mor og kommer på børnehjem. Her møder han andre børn, som har haft det svært og får gode venner.

Få baggrundsviden og ideer til temaer. Find analyser og konkrete arbejdsforslag. Fokus i undervisningsmaterialet er at give indsigt i filmens temaer, indhold og form. Undervisningsmaterialet er skrevet til læreren. Til venstre under menuen ligger to elevark (pdf) et til dansk i 4.-7. klasse og et til fransk i 6.-7. klasse. De indeholder spørgsmål og opgaver, som understøtter de faglige mål og er relateret til emnerne i ' Fag og temaer' og ' Filmfaglige vinkler'. Der henvises til filmklip, som ligger samlet under Filmklip i menuen til venstre. I det franske elevark indgår en læsetekst, som også ligger under menuen til venstre. Under menuen finder du ligeledes et ' Dossier pédagogique ' på fransk udarbejdet af den franske filmdistributør Gebeka Films.

Fagligt fokus
Fag og temaer Filmfaglige vinkler Dette materiale er skrevet af Gro Caspersen og Lotte Thillerup Rasmussen, maj 2017.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mit liv som squash | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
Et undervisningsmateriale til stopmotion-filmen 'Mit liv som Squash', som I kan se her på Filmcentralen. Den handler om drengen Squash, der mister sin mor og kommer på børnehjem. Her møder han andre børn, som har haft det svært og får gode venner. Få baggrundsviden og ideer til temaer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tema: Sammenhold | Filmcentralen - Filminstituttets streamingsite

# data[].attributes.attachment_link.description
BUSTER, som er del af filmfestivalen CPH:PIX, og Filmcentralen sætter fokus på venskab og sammenhold. Filmene er målrettet indskolingen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et undervisningsmateriale om fællesskab og trivsel i skolen. Materialet er knyttet til dokumentarserien 'Klassekabalen', som består af seks korte dokumentarfilm: 'Klassefest', 'Fællesleg', 'Pigeproblemer', 'Lejrskole', 'Kærester' og 'Hård tone'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Læreres relationskompetence - tre synlige kendetegn. Louise Klinge kobler forskning med undervisning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeg bidrager med viden om folkeskolen med fokus på lærerens relationskompetence, som er altafgørende for børn og unges trivsel og læring. Formidlingen af min forskning, bl.a. fra min ph.d. om lærer-elev-relationer, sker i den uddannelsespolitiske debat, i bøger og artikler og besøg rundt i landet med foredrag, workshops og supervision.

Som skolekonsulent giver jeg redskaber til lærere, pædagoger og skoleledere til at indgå i positive relationer med alle børn og unge. Relationer der muliggør glædesfyldte læringsfællesskaber i skolen.

Foto: Thomas Nielsen

# data[].attributes.attachment_link.title
Relationskompetence v. Louise Klinge | Om positive lærer-elev-relationer i folkeskolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg bidrager med viden om folkeskolen med fokus på lærerens relationskompetence, som er altafgørende for børn og unges trivsel og læring. Formidlingen af min forskning, bl.a. fra min ph.d. om lærer-elev-relationer, sker i den uddannelsespolitiske debat, i bøger og artikler og besøg rundt i landet med foredrag, workshops og supervision.

# data[].attributes.body
Podcast

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan reagerer børn, når deres forældre vælger at blive skilt? Hvordan taler man med sit barn om skilsmisse, både før, under og efter? Og er der nogle ting vi som voksne skal være særligt opmærksomme på, så børnenes trivsel ikke sættes over styr i forbindelse med skilsmisseprocessen? Gæst: Psykolog Lene Stephensen.

# data[].attributes.body
Indstillinger, underretninger, børnelinealen m.v.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nygård Skole er Helsingør Kommunes specialtilbud for normalt begavede elever med en autismespektrums-forstyrrelse. Skolen er et visitationstilbud til børn fra Helsingør, Fredensborg og Hørsholm kommune.

Eleverne er inddelt i 8 klasser med cirka 6-12 elever i hver klasse. Klassedannelsen tager udgangspunkt i elevens alder, personlige udvikling og venskaber, så klasserne kan godt have elever fra forskellige klassetrin.

Nygård Skole er et heldagstilbud fra kl. 8.00 til kl. 15.00 eller 16.00, hvor undervisning og SFO/klub er integreret. Der er tilknyttet en aftenklub for de større elever én til to gange om måneden.

LÆRINGEN PÅ NYGÅRD SKOLE

På Nygård Skole har eleverne undervisning i de almindelige fag, men undervisningen er udvidet til også at indbefatte læring i sociale færdigheder. Den faglige og sociale udvikling hænger sammen, og det er derfor vigtigt, at eleverne opnår en øget selvforståelse, udvikling af selvværd, sociale kompetencer og selvstændighed.

Undervisningen er ofte holddelt, så eleverne kan få ro til at koncentrere sig om de enkelte opgaver. Derudover arbejder vi med at støtte den enkelte elev i hans/hendes autistiske vanskeligheder, så eleven lærer at kompensere for disse.

Vi stræber efter at tilpasse undervisningen til den enkelte elevs særlige forudsætninger og udviklingsmuligheder. Således arbejder vi hele tiden med individuelle handleplaner for eleven.

MOTION I UNDERVISNINGEN

Vi har fokus på daglig motion i undervisningen. Det kan både være i den skønne natur, som omgiver skolen eller i skolens fitnessrum. Fitnessrummet er udstyret med forskellige træningsmaskiner, som er til for at motivere og inspirere eleverne til også at dyrke motion i fritiden.

NYGÅRD SKOLES UNDERVISNINGSLOKALER

Klasselokalerne tager hensyn til, at eleverne nemt kan blive sansemæssigt forstyrret. Hver elev har sit eget lille kontor langs væggen med reoler på hver side, så de har plads til deres bøger, computer og øvrige arbejdsredskaber. Derudover er der et stort fællesbord, der bruges til fællesundervisning, spisning og spil/leg i SFO og klub.

I perioder kan en elev have behov for at få al undervisning på sin arbejdsplads, men vi forsøger hele tiden at få eleverne over på fællesbordet, så de bliver en integreret del af klassefællesskabet. Dette er vigtigt for at forberede dem på undervisning sammen med andre, når de skal i et videre uddannelsesforløb.

TÆT PÅ NATUREN
Nygård Skole ligger i naturskønne omgivelser med en sø på skolens grund og skoven lige i nærheden. Eleverne har selv været med til at bygge flere af udearealernes faciliteter, såsom skolens petanquebane, bålhytte og højbede, som også bliver brugt i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nygård Skole beskrivelse | Helsingør Skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Nygård Skole er Helsingør Kommunes specialtilbud for normalt begavede elever med en autismespektrums-forstyrrelse. Skolen er et visitationstilbud til børn fra Helsingør, Fredensborg og Hørsholm kommune. Eleverne er inddelt i 8 klasser med cirka 6-12 elever i hver klasse. Klassedannelsen tager udgangspunkt i elevens alder, personlige udvikling og venskaber, så klasserne kan godt have elever fra forskellige klassetrin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
D-klasserne er Helsingør Kommunes tilbud til elever med diagnosen ADHD og beslægtede diagnoser. Der modtages også elever fra Fredensborg og Hørsholm Kommuner.
D-klasserne er pt. normeret til 50 elever (0-9. klasse)
Vi arbejder i D-klasserne på at skabe et læringsmiljø med udgangspunkt i trivsel. Vi anvender en løsningsfokuseret tilgang ud fra en afstemt pædagogik ud fra princippet:
"Alle elever vil gerne, hvis de kan" Vores elevgruppe
Som udgangspunkt tilbydes eleverne i D-klasserne et pædagogisk miljø, som er vejledende, struktureret og rammesættende. Ved at skabe omgivelser, der tager højde for kernesymptomerne i en ADHD diagnose, kan man allerede her optimere den enkeltes muligheder for at tilegne sig skolefaglige og sociale kompetencer.

I D-klasserne har vi små elevgrupper, flere afdelinger og eleverne er inddelt i klasser efter alder, funktionsniveau, samt hvordan de passer ind socialt.

Vores undervisningslokaler giver mulighed for afskærmede pladser, der hjælper med at begrænse stimuli og støtter evnen til fordybelse. Vi bruger visualisering i form af piktogrammer, nedskrevne aftaler, Time-timer ure etc. og tilpasser det, den enkelte elev.

Når tilværelsen bliver forenklet og struktureret, skabes der ro til, at børn og unge udvikler sig. Derfor er udviklingsmiljøet i D-klasserne præget af forudsigelighed og genkendelige rammer samt relevante stimuli.

Meningen er at skabe indvendig ro, således at der kan frigøres ressourcer til udvikling. Struktur drejer sig om, at rammerne er tilrettelagt på en velgennemtænkt måde. Det betyder blandt andet, at der er etableret et sæt af tilbagevendende hændelser i dagligdagen, som er præget af en høj grad af rutiner og stabilitet, som kan give mulighed for ro. Roen er nødvendig for, at børn kan bruge tiden på at være børn og på at udvikle sig fagligt, personligt og socialt.

Hver elevgruppe har tilknyttet et fast team af lærere og pædagoger.
Gennemgående problematikker hos børnene er:

Ofte skolemæssige nederlag bag sig

Ingen/eller meget lidt tillid til skolen og/eller til egne evner og muligheder

Vanskeligheder i forhold til at begå sig og navigere i det sociale felt på en relevant og hensigtsmæssig måde

Kan have svært ved at danne og bevare gode relationer

Manglende evne til selvregulering og impulskontrol

Højt angstniveau

Lavt selvværd

Formål med D-klasserne

At bibringe eleverne et fagligt, personligt og socialt fundament, der

gør dem i stand at afslutte deres skolegang med FP9 og komme videre i en ungdomsuddannelse.

At eleverne udvikler deres evne til selvregulering og mentalisering og herigennem bliver i stand til at være en del af et klassefællesskab og danne relationer og venskaber.

At eleverne opnår resiliens - evnen til at håndtere livets udfordringer - og de kompetencer og ressourcer, der på sigt danner grundlag for et godt ungdoms- og voksenliv.

Vi er underlagt Folkeskoleloven og følger de nationale guidelines samt de retningslinjer, der er udstukket af Helsingørs kommune.
Emotionel kontrol
Man skal have kontrol over sig selv, hvis man skal kunne samarbejde. ADHD kan medføre en nedsat evne til at regulere følelser og et lavt frustrationsniveau, der resulterer i, at frekvensen af vredesudbrud er langt højere end normalt. På den ene side stiller vi krav og motiverer til udvikling, men på den anden side tager vi højde for og justerer i forhold til meget reducerede kompetencer til at udholde frustration.
Elevsamtaler
Hver elev er tilknyttet to kontaktpersoner, som løbende afholder elevsamtaler. I elevsamtalerne forsøger vi først at øge bevidstheden om elevens adfærdsmønstre hos eleven selv, og dernæst udarbejder vi mere hensigtsmæssige strategier, der afprøves i praksis. Parallelt arbejdes der med elevens evne til at rumme frustrationer og øge sin bevidsthed om egne handlemuligheder, som ikke er udadreagerende.
Vi arbejder med høj faglighed hos alle medarbejdere
ud fra princippet: "Den der tager ansvar kan påvirke"

Eleverne er unikke i forhold til den måde, hvorpå deres problematikker kommer til udtryk og vores medarbejdere skal være trænet i at håndtere opgaverne på individuel og forskellig vis. Derfor sikrer vi løbende en høj faglighed blandt vores lærere og pædagoger gennem intern vidensdeling og træning, sparring med D-klassernes tilknyttede psykolog, relevante eksterne sparringspartnere, kurser, herunder linjefagsopgradering af faglærere samt videreuddannelse.

Jeres barn får de fag og timeantal, man skal jf. Folkeskoleloven, og det er muligt at tage Folkeskolens Afgangsprøve.

Eleverne har som udgangspunkt ikke lektier for - skolearbejdet klares i skolen.

Vi tager individuelle hensyn og undervisningen differentieres, så det passer til jeres barns standpunkt uagtet klassetrin.

Personalet er uddannet i specialpædagogik og modtager jævnligt supervision af afdelingens psykolog eller andre relevante eksterne fagpersoner.

Skole/hjem samarbejde
I D-klasserne lægger vi vægt på et tæt forældresamarbejde med hyppig kontakt og opfølgning. Det er vores erfaring, at et tæt og velfungerende forældresamarbejde er af afgørende betydning for elevens trivsel og udviklingsmuligheder.

Vi arbejder med at finde et fælles udgangspunkt og sætter mål der fra. En kernesætning er, det er ikke eleven, der er problemet; det er problemet, der er problemet. Vi finder ud af, hvordan vi kan alliere os mod udfordringerne sammen med eleven og elevens familie. Vores mål er at skrive en ny og mere ressourcebaseret skolehistorie. I stedet for at spørge: "Hvad gik galt og hvis skyld var det"?, spørger vi: "Hvordan vil vi gøre næste gang?".

Forældresamarbejdet tilrettelægges individuelt afhængigt af barnets aktuelle situation samt forældrenes ønsker og behov. Alle elever har en kontaktlærer-/pædagog, som primært varetager kontakten til forældrene.

Ud over det individuelt tilrettelagte samarbejde, består forældresamarbejdet af:

Vi ringer eller sms`er jævnligt og fortæller, hvordan det går og har fokus på de små succeser.

Vi laver klare aftaler om, hvem der har ansvar for hvad i elevens skoleliv.

Vi er i tæt dialog om jeres barns udvikling og kan samarbejde med familien om træning af selvtransport.

Der afholdes årligt revisitationsmøder, hvor der på baggrund af udarbejdede statusrapporter tages stilling til elevernes fortsatte skolegang.

Skole/hjem samtaler afholdes to gange årligt, hvor elevens skolefaglige udvikling drøftes.

Forældremøder to gange årligt.

Ved behov tilbyder vi sparring med D-klassernes psykolog.

I de tilfælde hvor eleven får medicin, tilbyder D-klasserne administration af dette i hverdagen.

Vi har fokus på relationen
Vi har et særligt fokus på at skabe bæredygtige relationer mellem eleverne og de voksne omkring dem samt eleverne imellem. Vi arbejder relationspædagogisk med henblik på at skabe tryghed for eleverne, så de tør kaste sig ud i at lære noget nyt både fagligt og socialt. Relationen kan også hjælpe eleverne til at overskue forandringer og stress i forbindelse med prøver, praktik og lignende.

Generelt arbejder vi relationspædagogisk som en vekselvirkning mellem at skabe et trygt og forudsigeligt skoleliv for eleverne og samtidig fokusere på det udviklingspotentiale, de rummer, så vi kan give dem det venlige "skub", som ind imellem er nødvendigt.

Alle børn vil gerne klare sig godt, og børn gør det godt - hvis de kan. For elever med ADHD er det ekstra svært. Det er af stor betydning, at vi i D-klasserne har indsigt i de kognitive vanskeligheder, som ADHD medfører, at vi kan se bag om barnets adfærd og forstå, hvilke behov der er for støtte.

Gennemgående for samtlige tre perspektiver er, at det enkelte barn, gennem oplevelser, fordybelse og virkelyst, udvikler selvværd og selvtillid samt en positiv indstilling til sin omverden med henblik på at understøtte en identitetsudvikling, der fremadrettet skaber de bedst mulige udviklingsbetingelser for livslang læring.
Gennemgående problematikker hos børnene er:

Ofte skolemæssige nederlag bag sig

Ingen/eller meget lidt tillid til skolen og/eller til egne evner og muligheder

Vanskeligheder i forhold til at begå sig og navigere i det sociale felt på en relevant og hensigtsmæssig måde

Kan have svært ved at danne og bevare gode relationer

Manglende evne til selvregulering og impulskontrol

Højt angstniveau

Lavt selvværd

Formål med D-klasserne

At bibringe eleverne et fagligt, personligt og socialt fundament, der gør dem i stand at afslutte deres skolegang med FP9 og komme videre i en ungdomsuddannelse.

At eleverne udvikler deres evne til selvregulering og mentalisering og herigennem bliver i stand til at være en del af et klassefællesskab og danne relationer og venskaber.

At eleverne opnår resiliens - evnen til at håndtere livets udfordringer - og de kompetencer og ressourcer, der på sigt danner grundlag for et godt ungdoms- og voksenliv.

Vi er underlagt Folkeskoleloven og følger de nationale guidelines samt de retningslinjer, der er udstukket af Helsingørs kommune.
ADHD
ADHD står for Attention Deficit Hyperactivity Disorder.

ADHD er kendetegnet ved udfordringer med opmærksomheds-regulering, manglende evne til at organisere, nedsat impulskontrol, hyperaktivitet m.m. Adfærdsproblematikker er ofte et produkt af de funktionsnedsættelser, der følger diagnosen.

I D-klasserne betragter vi ADHD som en alvorlig problematik, der kan medføre funktionsnedsættelse på en række områder, der potentielt udgør en risiko for ringere livskvalitet og dårligere helbred. Derfor kræver det, at der sættes ind med en målrettet tilgang i forhold til de vanskeligheder, som diagnosen angiver, for at den enkelte kan tilegne sig kompenserende strategier og hæve sit funktionsniveau.
Impulsivitet og ADHD
En forstyrrelse af impulsivitet er noget af det, der kommer allermest i vejen for børn med ADHD, fordi det er her omgivelserne ofte misfortolker og tillægger dem negative motiver. Den som er impulsiv styres af øjeblikket. Derfor er børn med ADHD- reaktioner ofte udelukkende baseret på deres oplevelse af, hvad der sker "nu og her". I situationen eksisterer fortiden og fremtiden ikke. Dr. Ph.d. Russel Barkley beskriver dette som, at mennesker med ADHD mangler hæmning. Med andre ord, så mangler de bremser. Bremser for distraherende indtryk, som medfører, at de overbelastes samt bremser for indefrakommende tanker og idéer, som medfører, at de handler impulsivt.
Opmærksomhedsfunktioner og ADHD
ADHD påvirker de områder i hjernen, som i et komplekst samspil styrer vores opmærksomhed, motoriske aktivitet og impulsivitet. ADHD skaber således en forstyrrelse, en ubalance i opmærksomhed, aktivitet og impulsivitet. Ubalance er et ord, der rigtig fint beskriver, hvad der kommer i vejen for børn med ADHD. De er lidt for meget, har svært ved at fornemme og aflæse situationer og kommer derfor let til at være lidt ved siden af. Man kan sige at børn med ADHD ofte er lidt ude af balance i forhold til situationen.

Opmærksomhed bruger vi til at opfatte, fortolke og organisere alle de indtryk, vi får dagligt. Vi bruger vores opmærksomhed, når vi skal "samle noget op"; når vi skal si og sortere i indtryk og informationer, når vi skal vælge, hvad vi skal tage med os fra en situation, når vi placerer det, vi tager med os et sted i hjernen, hvor vi kan finde det igen, og endelig bruger vi vores opmærksomhed, når vi skal anvende det, vi har samlet op i en handling.

Har man opmærksomhedsforstyrrelse, er der rigtig mange steder, det kan gå galt.

Relationspædagogik hviler på tilknytningsteorierne (J. Bowlby, M. Ainsworth) som anser tilknytning som fundamental og grundlæggende for udvikling. Barnet kommer til verden, det er genetisk indstillet på samspil, og det søger selv sine "indre arbejdsmodeller" i samspil med tilknytnings- og omsorgspersoner. Barnet internaliserer erfaringer, og når de "indre arbejdsmodeller" er dannet, er de bestemmende for, hvad barnet føler og forventer. De første relationer danner derfor mønstre for senere relationer, ligesom graden af tryghed og kommunikative kompetencer grundlægges i barnets tidlige samspil og relationer med vigtige voksne.

Det er derfor vores opgave at fremtræde som de vigtige voksne, som tilbyder rammerne for tryg tilknytning, hvorigennem børnene får mulighed få at danne nye og trygge relationer samt at reetablere relevante "indre arbejdsmodeller" med det formål at udvikle det enkelte barns selvforståelse, selvværd og selvtillid gennem social interaktion. Et af de vigtigste elementer i den proces er en anerkendende tilgang, som skal skabe rammen for anerkendende relationer.

En anerkendende relation har betydning for et barns selvoplevelse (B. Bae, S. Løvlie). Disse to teoretikere betragter en anerkendende relation som en relation, hvor barnet opfattes som et individ med egne rettigheder, integritet og identitet. Dette betyder blandt andet, at enhver har retten til at have egne erfaringer og oplevelser, og at andre ikke skal bedømme og vurdere betydningen af dem.

I en anerkendende relation lyttes, forstås og bekræftes barnets oplevelse. Det er af grundlæggende betydning, at barnet føler sig værdifuld. At opleve sig selv som værdifuld sker i mødet med andre mennesker, altså når barnet anerkendes som et menneske af værdi. Når barnet oplever sig set, hørt og forstået har det direkte indflydelse på oplevelsen af værdighed og dermed trivsel (S. Løvlie).

Omsat til praksis betyder denne forståelse, at det er nødvendigt, at alle børn og unge skal behandles individuelt. Derfor bliver der stillet forskellige typer af krav i forhold til læring og udvikling, da børnenes mentale og fysiske tilstand, deres parathed, motivation og nysgerrighed er forskellig, og det er en af vores vigtigste opgaver at have et grundigt fokus på det enkelte barns subjektive oplevelser og erfaringer og tilpasse krav og forventninger herefter. For at støtte den proces bedst muligt er det vigtigt at dagligdagen opleves tryg og forudsigelig for det enkelte barn.

Den løsningsfokuserede tilgang (LØFT) er en analysestrategi, udviklet af de to psykologer Peter De Jong og Insoo Kim Berg, som bruges til dels at drage læring fra fortidens succeser frem for fortidens nederlag og dels til at rette fokus mod fremtidens mål frem for en forståelse af problemet. Løsningsfokus sættes traditionelt i modsætning til problemorientering. LØFT handler kort fortalt om, at man på en anerkendende måde ser på:

1. hvad der tidligere har virket

2. hvad der virker nu, og...

3. hvad der mon vil kunne virke fremover

Antimobbestrategi
Skolerne i Snekkerstens antimobbestrategi understøtter at eleven når sit fulde potentiale i forhold til sine faglige og sociale kompetencer. Årsagen til mobning skal ikke findes i det enkelte barn, men i det fællesskab og den gruppesammenhæng, som det enkelte barn er en del af. Mobning involverer hele klassen og har konsekvenser for alle i klassen. Når der er mobning, skal det derfor håndteres med fokus på hele fællesskabet, samtidig med at der tages vare på det barn, der er udsat for mobning.
Low Arousal
I D-klasserne arbejder vi ud fra Low Arousal tilgangen, der overordnet fokuserer på at hjælpe eleverne til at bevare deres selvkontrol. Low Arousal-tilgangen anvender konflikthåndteringsstrategier, der undgår straffende konsekvenser og restriktioner og i stedet søger løsninger, der nedbringer et højt arousalniveau hos barnet - dvs. tiltag, der regulerer barnets tilstand af fx ophidselse eller aggression i situationen. Meningen er at forbedre funktionel vurdering og positive konflikthåndteringsstrategier hos eleverne. Low arousal-tilgangen navigerer bevidst efter konfliktnedtrappende strategier.

# data[].attributes.attachment_link.description
D-klasserne er pt. normeret til 50 elever (0-9. klasse) Vi arbejder i D-klasserne på at skabe et læringsmiljø med udgangspunkt i trivsel. Vi anvender en løsningsfokuseret tilgang ud fra en afstemt pædagogik ud fra princippet: "Alle elever vil gerne, hvis de kan" Vores elevgruppe Som udgangspunkt tilbydes eleverne i D-klasserne et pædagogisk miljø, som er vejledende, struktureret og rammesættende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
X-klasserne på Ungdomsskolen er Helsingør Kommunes udskolingstilbud for elever på 7. til 10. klassetrin, der har det til fælles, at deres liv i forskellig grad er præget af læringsudfordringer og/eller sociale vanskeligheder.
Eleverne i X og deres familier kan visiteres i to forskellige spor:

Spor 1 er et kombineret lærings- og behandlingstilbud, hvor eleven får støtte, både når det gælder skolegang, fritidsliv og familieliv.

Spor 2 er et specialpædagogisk skoletilbud for unge med læringsvanskeligheder.

Den enkelte elev mødes med en håndholdt, individuel indsats, der altid tager udgangspunkt i den unges egne muligheder, interesser og drømme. Der arbejdes ud fra et bredt læringsbegreb, hvor der er fokus på den unges faglige, personlige og sociale udvikling.

Målet med tilbuddet er at gøre den unge uddannelsesparat og skabe mulighed for videre uddannelse eller job.

Eleverne i X-klasserne udgør en del af det samlede ungemiljø på Ungdomsskolen - både på Rasmus Knudsens Vej i Helsingør og i Ungdomsskolens lokaler på Tibberupskolen i Espergærde.

Vil du vide mere, er du velkommen til at kontakte os

# data[].attributes.attachment_link.description
X-klasserne på Ungdomsskolen er Helsingør Kommunes udskolingstilbud for elever på 7. til 10. klassetrin, der har det til fælles, at deres liv i forskellig grad er præget af læringsudfordringer og/eller sociale vanskeligheder. Eleverne i X og deres familier kan visiteres i to forskellige spor: Spor 1 er et kombineret lærings- og behandlingstilbud, hvor eleven får støtte, både når det gælder skolegang, fritidsliv og familieliv.

# data[].attributes.body
Indstilling

# data[].attributes.headline
Hjælp til børn og unge der har forældre med psykisk sygdom

# data[].attributes.subject
Hjælp til børn og unge der har forældre med psykisk sygdom

# data[].attributes.attachment_link.title
Særligt Inkluderende læringsmiljø - beskrivelse -NY

# data[].attributes.body
Spil

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Dabeco er vi tilknyttet en international gruppe af forskere og praktikere. Vi har derfor indsigt i den nyeste viden inden for digital afhængighed fra forskning til praksis.

Det giver dig en tryghed i at alle indsatser udføres med udgangspunkt i evidensbårne og fagligt kvalificerede metoder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dabeco - Dansk Behandling for Computerspil- og Onlineafhængighed

# data[].attributes.attachment_link.description
I Dabeco er vi tilknyt­tet en inter­na­tion­al gruppe af forskere og prak­tikere. Vi har der­for ind­sigt i den nyeste viden inden for dig­i­tal afhængighed fra forskn­ing til praksis. Det giv­er dig en tryghed i at alle ind­satser udføres med udgangspunkt i evi­dens­bårne og fagligt kval­i­fi­cerede metoder.

# data[].attributes.body
Skilsmisse, misbrug, sygdom, død

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to content

I 2030 skal ingen børn svigtes pga. konflikt mellem forældre i skilsmisse

Det gør ondt på børn, når forældrene går fra hinanden. Men selvom det er forvirrende og hårdt for alle, kan det lade sig gøre at være i skilsmissen på en god måde.

Børns Vilkår arbejder for, at ingen børn svigtes pga. forældres skilsmisse - og at børns trivsel altid er i centrum.

Hvad er Familieretshuset?

Familieretshuset åbnede 1. april 2019 og erstattede Statsforvaltningen. Familieretshuset hører organisatorisk og budgetmæssigt under Social- og Ældreministeriet.

Opgaver i Familieretshuset

Det er Familieretshusets opgave at behandle sager, som handler om familien i bred forstand. På alle områder handler det om at finde de løsninger, der er bedst for hver enkelt familie.

Familieretshuset har opgaver inden for følgende hovedområder:

Separation og skilsmisse

Adoption

Bidrag

Faderskab og medmoderskab

Forældremyndighed, bopæl og samvær

Navne

Prøvelse af ægteskabsbetingelser

Værgemål

Vis mere +

Hvad skal der til?

Sig det!

Børn kender deres rettigheder og siger fra, når de ikke overholdes.

Stop det!

Voksne handler, når børn svigtes.

Forebyg det!

Myndigheder forebygger og griber ind ved tegn på omsorgssvigt - og inddrager børn i egen sag.

Mine forældre blev skilt for et år siden. Jeg bor lige meget hos dem begge, og jeg ville ønske, at de kunne tale sammen, når jeg skifter hjem og holder fødselsdag. Pige, 9 år

Støt Børns Vilkår

Med din støtte kan vi sikre, at endnu flere børn kan få hjælp på BørneTelefonen, både når de kommer i klemme i en skilsmisse eller i andre situationer.

Vi kan forebygge svigt gennem oplysning til forældre og fagfolk, og vi kan arbejde for politiske løsninger, som sætter barnets tarv først.

Hvad gør vi

Vi rådgiver både børn og voksne

Hver dag, året rundt sidder vores rådgivere klar til at lytte til og rådgive børn og unge, forældre og fagpersoner i Danmark.

BørneTelefonen

BørneTelefonen er børnenes linje til rådgivning, trøst eller bare en voksen, der har tid til at lytte.

Læs mere

116 111

ForældreTelefonen

ForældreTelefonen er rådgivning til alle forældre og pårørende, der har spørgsmål, som omhandler børn.

Læs mere

35 55 55 57

FagTelefonen

FagTelefonen er for alle, der arbejder med børn og unge. Når du kontakter FagTelefonen, vil du komme til at tale med en børnefaglig specialkonsulent.

Læs mere

35 55 55 58

Cookies

Vi bruger cookies til at forbedre brugeroplevelsen på bornsvilkar.dk, til indsamling af statistik og til markedsføring. Vi placerer først cookies, når du har givet dit samtykke. Et "Nej tak" sætter kun de nødvendige funktionscookies, inklusive den, som husker dit valg. Et "Ja tak" er et samtykke til alle typer cookies, mens en tilpasning sætter lige præcis de typer, du ønsker. Det er frivilligt, hvilke cookies du vælger at acceptere.
Tilpas selv hvilke cookies, der sættes
Nej tak Ja tak
Læs mere om vores cookiepolitik her

# data[].attributes.attachment_link.title
Skilsmisse - Ingen skal børn svigtes pga. skilsmisse

# data[].attributes.attachment_link.description
Skip to content Det gør ondt på børn, når forældrene går fra hinanden. Men selvom det er forvirrende og hårdt for alle, kan det lade sig gøre at være i skilsmissen på en god måde. Børns Vilkår arbejder for, at ingen børn svigtes pga. forældres skilsmisse - og at børns trivsel altid er i centrum.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nogle kredsforeninger har deres egen hjemmeside, mens
andre har en underside til Landsforeningen.

Vælg den kredsforening som du vil læse mere om.

Klik i kortet, for at vælge kredsforening eller vælg herunder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle kredsforeninger har deres egen hjemmeside, mens andre har en underside til Landsforeningen. Vælg den kredsforening som du vil læse mere om. Klik i kortet, for at vælge kredsforening eller vælg herunder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TEKST: MAJ CARBONI / ILLUSTRATION: FOTINI TIKKOU

Elevernes motivation skabes i skolen, viser forskningen. Magasinet Skolebørn er dykket ned i undersøgelser, bøger og rapporter for at se, hvad der giver vores børn lyst til at lære og hvordan det står til med netop de elementer i dagens folkeskole.

den mad og drikke, duer helten ikke, lyder et ordsprog. Uden motivation og lyst, lærer eleven ikke, kunne man måske lige så godt have sagt. Motivation er for læring, hvad mad er for kroppen. Den gode nyhed er, at der ikke findes umotiverede elever, hvis man spørger de forskere, der har undersøgt sagen. Motivation er nemlig ikke noget, som den enkelte har eller ikke har. Den skabes i personens møde med omgivelserne - og for elevernes vedkommende i skolen. Heldigvis, kan man sige. For så kan skolerne arbejde for at styrke elevernes motivation og dermed læring. Se her hvordan.

"Måske er eleverne ikke altid motiverede for det, som lærerne gerne vil have. Så må man finde ud af, hvorfor de ikke virker motiverede, og hvad der kan styrke deres motivation."

"En god dag i skolen for mig er, når man ikke bare sidder på sin stol hele dagen, men laver noget praktisk. Jeg hader når læreren bare står og snakker i timevis. Så mister jeg altid lysten til at ville lave noget og er ikke særlig motiveret."Sådan lyder det fra en af de elever, som er interviewet i forbindelse med Center for Ungdomsforsknings (CeFU) forskningsprojektet, hvis resultater er udkommet i bogen Unges motivation i udskolingen.

Varieret undervisning er en af de ting, der er afgørende for at motivere elever til at lære, fortæller de selv. Netop en skoledag, hvor eleverne ikke kun sidder med hovedet i bøgerne, er da også helt centralt i folkeskolereformen med elementer som 45 minutters daglig bevægelse, understøttende undervisning og åben skole. Eleverne skal bruge kroppen og ud i den virkelige verden og afprøve teorien fra skolebøgerne i praksis. Evalueringerne af reformen viser dog, at der på flere af disse områder ikke er sket de store ændringer for de fleste elever i reformens første leveår.

Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI) har eksempelvis i foråret 2015 spurgt 16.300 elever om deres erfaringer med folkeskolereformen, herunder Den åbne skole. Eleverne oplever generelt ikke særligt mange ture uden for skolen, undervisningsforløb uden for skolens almindelige rammer eller besøg af en voksen udefra, der medvirker i undervisningen.

"Med andre ord kan elevernes svar indikere, at skolerne tilsyneladende ikke har valgt at prioritere dette element af reformen særligt højt ved undersøgelses-tidspunktet," lyder konklusionen i rapporten. Samme billede viser en undersøgelse af lærernes oplevelse af reformen, som Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning (KORA) har foretaget for Undervisningsministeriet. Den viser dog også, at flertallet af lærerne mener, at de i forvejen arbejder med variation i undervisningen, men altså på andre måder end den åbne skole.

Bevægelse i undervisningen var endnu et af folkeskolereformens elementer, der skulle styrke elevernes motivation, trivsel og læring. KORA's undersøgelse viste, at det i reformens første år ikke gik så godt med den del, men i en ny spørgeskemaundersøgelse, som organisationen Dansk Skoleidræt har lavet blandt 1.513 lærere og pædagoger, svarer tre ud af fire, at de i nogen eller høj grad vurderer, at deres skole opfylder kravet om 45 minutters daglig bevægelse. For et år siden gjaldt det kun hver anden lærer.

Elevernes motivation styrkes, når de får hjælp af læreren til at opstille personlige, konkrete, kortsigtede og realistiske mål, viser den internationale motivationsforskning, som grundigt bliver beskrevet i Dafolos bog, Motivation for læring, af Einer- og Sidsel Skaalvik. På den måde virker skolearbejdet overkommeligt og eleverne oplever, at de kan klare opgaver og udvikler sig fagligt, hvilket er helt centralt for deres motivation til at lære.

Læringsmål er et vigtigt aspekt af folkeskolereformen. KORA's undersøgelse af lærernes egne besvarelser af deres brug af læringsmål viser, at der ikke er sket nogen ændring mellem 2014 og 15. Begge år ligger lærerne i gennemsnit på 4 på en skala fra 1 til 10 (hvor 1 er det mindste), når de bliver spurgt, om de arbejder med læringsmål. SFI's undersøgelse viser dog, at to ud af tre elever er meget positive omkring deres læreres evne til at være tydelige og sætte klare mål i undervisningen.

Lærerne har selvfølgelig også en stor indflydelse på elevernes motivation. Det viser både den internationale forskning og interviewene, som Center for Ungdomsforskning har foretaget. Det er afgørende, at eleverne føler, at de voksne interesserer sig for dem og viser dem varme, respekt og tillid. På det punkt går det rigtig godt i den danske folkeskole, viser SFI's undersøgelse af elevernes erfaringer. 4 ud af 5 elever føler i høj grad, at de har en tæt relation til deres lærer. Det samme billede går igen i den nationale trivselsmåling.

I Center for Ungdomsforsknings interviews, nævner eleverne ofte, hvordan en glad lærer kan være motiverende, mens en sur lærer kan være demotiverende.

"Det er vigtigt, at lærerne ikke er for sure og irriterede. Hvis man kan mærke på lærerne, at de er lidt stressede og ikke kan rumme én, har man ikke rigtig lyst til at være i skole," forklarer en af eleverne for eksempel.

På dette punkt kan indførslen af reformen have haft en negativ effekt. Halvdelen af lærerne svarer i KORA's evaluering, at reformen har haft en overvejende negativ- eller meget negativ betydning for deres motivation. I de kvalitative interviews præciserer flere dog, at det ikke er folkeskolereformen, der har haft en negativ betydning, men de nye arbejdstidsregler, der blev indført i forbindelse med reformen. Stort set alle lærere nævner, at de mangler tid til forberedelse, hvilket, de vurderer, er afgørende for deres motivation og professionalisme. Mange af de interviewede lærere oplever dog (stadig), at de har rig mulighed for at påvirke undervisningen, og at "det at gøre en forskel for eleverne" er afgørende for deres motivation som lærere.

Begrebet mestringsforventning er ifølge forskningen et af de vigtigste elementer, der skal til for at skabe motivation hos en elev. Det dækker over, at eleven har en forventning om at kunne klare en faglig udfordring. Som regel ud fra erfaringer med tidligere at kunne klare en lignende opgave. Flere internationale undersøgelser viser, at elever som forventer at kunne mestre de faglige opgaver, som de får i skolen, ser en større værdi i at arbejde med skolefagene, yder en større indsats i skolearbejdet, udviser større engagement og er mere udholdende, når de møder udfordringer. Mestringsforventning har faktisk en større betydning for en elevs præstationer i skolen end vedkommendes evner.

Når man kigger i tallene for den nationale trivselsmåling, ser det umiddelbart ret godt ud for de danske skoleelevernes oplevelse af at mestre opgaverne i skolen. I hvert fald er det kun tre procent af eleverne fra 4. til 9. klasse, der aldrig eller sjældent oplever at klare det, som de sætter sig for i skolen. 75 procent oplever tit eller meget tit at klare det. 73 procent af eleverne oplever desuden at klare sig godt i skolen.

Nogle af eleverne i udskolingen fremhæver karakterer og konkurrencen om at ligge øverst i klassen som motiverende, viser CeFU's undersøgelse. Ikke overraskende gælder det særligt for de elever, der lever op til skolens krav og forventninger. For de andre unge kan det stærke fokus på karakterer og præstationer virke demotiverende, fordi det kobles til erfaringer om nederlag og en angst for at fejle. Hvis man kun fokuserer på præstation, kan det også give skoletræthed for den brede elevgruppe og de fagligt stærke elever, fordi der hele tiden er et pres om at præstere, som mange har svært ved at håndtere. Både Skaalvik og CeFU påpeger i den forbindelse et problem i, at der er kommet et større fokus på test i skolen og dermed præstationer. Det kan være uheldigt for motivationen, hvis det går igen i skolens syn på, hvad der ses som en succes i skolen. Det gælder i stedet om at skabe det, som Skaalvik kalder en læringsorienteret målstruktur, hvor skolen lægger vægt på indsats og fokus er på elevernes personlige faglige udvikling fremfor at sammenligne deres resultater med klassekammeraternes. I en god læringskultur er det afgørende, at fejl ikke ses som en fiasko, men som noget, man lærer af. Det skaber elever, som er mere interesserede i skolearbejdet, fordi de bliver optagede af, hvordan han eller hun kan gøre det bedre næste gang og ser indsats som noget positivt og nødvendigt for at udvikle sig.

Det er svært at sige noget om, hvordan læringsmiljøet er i de danske skoleklasser, men den nationale trivselsmåling kan måske give et fingerpeg. Den viser eksempelvis, at 19 procent af eleverne i 4.-9. klasse altid eller for det meste er bange for at blive til grin i skolen, mens 24 % er bange for det engang imellem. Til gengæld er 75 procent af eleverne enige eller helt enige i, at de fleste elever i deres klasse er venlige og hjælpsomme.

"Jeg synes, at undervisningen skal indeholde mange flere aktiviteter, hvor vi kan sige vores meninger, debattere og selv komme med idéer til undervisningen, i stedet for, at man synker ned i stolen og mister sin motivation," siger en af eleverne i CeFU's undersøgelse. Elever har behov for at føle, at de har et valg og er årsag til egne beslutninger og handlinger, viser den internationale motivationsforskning. Derfor er det vigtigt for elevernes motivation, at lærerne opfordrer dem til at tage initiativ og tager deres ønsker og synspunkter alvorligt. Det vil også i højere grad give eleverne mulighed for at vælge emner, som de interesserer sig for, hvilket også fremmer motivationen.

Flere undersøgelser viser dog, at danske elever ikke føler, at de har nok medindflydelse på undervisningen. Det er en af konklusionerne i den internationale test af politisk dannelse, kaldet ICCS. I den nationale trivselsmåling svarer halvdelen af eleverne i 0.-3. klasse, at de ikke er med til at bestemme, hvad de skal lave i timerne. Kun 17 procent af eleverne i 4.-9. klasse oplever tit eller meget tit at være med til at bestemme. 39 procent oplever aldrig eller sjældent at få indflydelse på undervisningen.

Kilder: Motivation for læring af Einer M. Skaalvik og Sidsel Skaalvik, udgivet i 2015 på Dafolo. / Unges motivation i udskolingen fra Center for Ungdomsforskning samt deres konference om motivation. / Den nationale trivselsmåling, Undervisningsministeriet 2015 / Statusrapport om elevernes syn på erfaringer med den nye folkeskole, SFI 2015 / Statusrapport om den længere og mere varierede skoledag, KORA 2015 / Statusrapport om de pædagogiske medarbejderes oplevelser og erfaringer med den nye folkeskole, KORA 2015

Sådan styrker du dit barns motivation

Det kan skolebestyrelsen gøre

* Indskriv i princippet for undervisningens organisering,at undervisningen på skolen så vidt muligt skal være målrettet den enkelte elev både når det gælder indhold, arbejdsform og sværhedsgrad. Tilføj også, at skolen skal tilstræbe en varieret skoledag og undervisning for eleverne - eksempelvis gennem gruppearbejde, praktiske aktiviteter, ekskursioner og samarbejde med eksterne parter.

* Lav principper for folkeskolereformens elementer på jeres skole for brug af individuelle læringsmål, bevægelse i skoletiden, åben skole og understøttende undervisning, samt innovation og entreprenørskab.

* Opdatér jeres princip for underretning af hjemmet om elevens udbytte af undervisningen, herunder elevplaner i forbindelse med indførslen af elektroniske elevplaner. Sørg for, at fokus i elevplanerne er på elevens individuelle udvikling (både den faglige, sociale og personlige). Diskutér om eleverne skal have adgang til viden om deres faglige niveau i forhold til Fælles Mål for klassetrinnet. Det kan eventuelt være forbeholdt lærere og forældre.

* Før tilsyn med principperne.

* Før tilsyn med arbejds- og undervisningsmiljøet på skolen.

* Drøft skolens elevdemokrati: Hvad har eleverne svaret i skolens trivselsundersøgelse? Hvordan inddrages eleverne i undervisningen på vores skole?

* Diskutér hvordan I på skolen fremmer en kultur, hvor:

* Alle elever skal mødes med respekt, åbenhed og anerkendelse.

* Eleverne skal så vidt muligt have medindflydelse på indholdet og tilrettelæggelsen af undervisningen samt skolens øvrige virke.

* Fejl ses som en naturlig del af læreprocessen.

* Fokus er på den enkelte elevs udvikling fremfor præstationer og sammenligninger.

* Hjælpsomhed, samarbejde og indsats værdsættes højere end faglige præstationer.

* Det er tydeligt for eleverne, hvilken værdi og nytte undervisningen har.

Indskriv eventuelt dette i skolens værdiregelsæt.

I Skolebestyrelsens værktøjskasse på www.skole-foraeldre.dk/kassen

finder du inspiration og hjælp til ovenstående.

# data[].attributes.attachment_link.description
TEKST: MAJ CARBONI / ILLUSTRATION: FOTINI TIKKOU Elevernes motivation skabes i skolen, viser forskningen. Magasinet Skolebørn er dykket ned i undersøgelser, bøger og rapporter for at se, hvad der giver vores børn lyst til at lære og hvordan det står til med netop de elementer i dagens folkeskole.

# data[].attributes.body
Podcastserie om dysleksi - fra barnets, forældres, underviseres synsvinkel

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg Er Ordblind - Lavet af ordblind til ordblind

# data[].attributes.attachment_link.description
Sanne og Andreas er begge ordblinde og sammen snakker de med eksperter, kendte ordblinde og andre der ved noget om ordblindhed. Det hele med et smil på læben