# data[].attributes.body
ademés i an cosas fundamental que es poden veure què serien aquestes

El registro fósil.

Pruebas de anatomía comparada.

Organos homólogos.

Organos vestigiales.

Pruebas de la biogeografía.

Pruebas de la biología molecular.

Pruebas inmunológicas.

# data[].attributes.body
per exemple a qui es pot veure que i han quatre extremitats diferents pero totes tenen els mateixos ossos pero de diferent manera ja que cada especie necesita una cosa diferents això demostraría l'evolució ja que en un passat haurem vingut de un mateix animal

# data[].attributes.body
com es fa la classificació dels animals segons la teoria de l'evolució el animals els classifiquem per grups primer mamífers vertebrats sang freda etc, pero dins de cada grup ens podem trobar un munt de especies exemple el ocells i dintre de a questaa en podem trobar amb diferents tipus com l'àliga el pardal  una gallina llavors per que son ocells si no son de la mateixa espècie perque s'assemblen i totss els osells tindran plomes alas veg (i han excepcions pero es extrany)

# data[].attributes.body
hi han 3 conbinacions 1 una cèl·lula que utilitza sofre i calor com a fonts d’energia, s’uneix a un bacteri que neda. Això iniciarà la migració d’algunes cèl·lules eucariotes a través de la formació de membranes nuclears i l’aparició de membranes nuclears, que proporcionaran una major estabilitat a l’ADN.

2 fusió de cèl·lules procariotes aeròbiques dins de cèl·lules anaeròbiques, explicant l’aparició d’orgànuls peroxisomes i mitocondrials. El primer és capaç de neutralitzar els efectes tòxics de l’oxigen, mentre que el segon obté la seva energia de l’oxigen. Amb aquest pas, apareixeran eucariotes animals i fongs. 3 Les noves cèl·lules aeròbiques, que han realitzat endosimbiosi amb una cèl·lula procariota fotosintètica, donen lloc a l’orgànul de la cèl·lula vegetal cloroplast. Amb aquesta unió final, emergeix l’origen del regne vegetal.

# data[].attributes.body
Lynn Margulis el 1967 volia explicar l’origen de les cèl·lules eucariotes. L’endosimbiosi és una cèl·lula introduïda a l’interior d’una altra, beneficiosa per una relació simbiòtica.

Els mitocondris i els cloroplasts es consideren orgànuls semi-autònoms que en alguns aspectes s’assemblen als bacteris. Tenen ADN, ARN i ribosomes, de manera que tenen la capacitat de sintetitzar proteïnes i també transmetre informació genètica.

# data[].attributes.body
Els heteròtrofs no són capaços de sintetitzar els seus propis nutrients mentre que els autòtrofs poden sintetitzar els seus propis nutrients.Els autòtrofs formen el nivell primari o productor de la cadena alimentària mentre que els heteròtrofs formen el nivell secundari o terciari de la cadena alimentària.Els autòtrofs utilitzen fonts de carboni inorgànics i la llum solar com a font de carboni i energia, mentre que els heteròtrofs utilitzen compostos orgànics preformats com a font de carboni.

# data[].attributes.body
Els heteròtrofs són organismes que no tenen la capacitat de preparar els seus propis nutrients, però que depenen dels productors per alimentar-se. S’alimenten ingerint animals, humans o fongs. i tots els éssers vius es poden dividir en autòtrofs i heteròtrofs

# data[].attributes.body
Els autòtrofs prenen carboni d'altres fonts inorgàniques com el CO2, també són organismes capaços de preparar els seus propis nutrients mitjançant la fotosíntesi o la quimiosíntesi.

# data[].attributes.body
La panspermia es el pensament que que argumenta que els primers compostos biologics s’haurien originat a l'exterior del nostre planeta i van arribar al nostre planeta mitjançant un meteorit.

Dos descobriments que han fet ressorgir la hipòtesi ha estat:

1996 es va trobar restas de microorganismes que s'assemblen els bacteris de la terra en el meteorit (ALH84001)

Amb

Podria explicar com va començar la vida a la Terra, però no l’origen de la vida. Si l’asteroide contenia organismes, poden arribar si superen tres moments crítics.

# data[].attributes.body
Teoria evolutiva que dóna suport a l’evolució d’espècies vives mitjançant la selecció natural. Va ser formulat per Charles Robert Darwin, que el va desenvolupar principalment en les seves obres L’origen de les espècies a través de la selecció natural o La lluita per l’existència a la natura i Els descendents de l’home i la selecció sexual. Algunes teories evolutives ja s'havien formulat anteriorment, sent particularment significativa la teoria de la selecció natural de Lamarck.
Tot i que en aquell moment encara no s’havia establert l’existència de mutacions genètiques, Darwin estava convençut que hi havia un mecanisme per produir diferències entre els diferents individus i, atesa la llarga durada dels períodes estudiats, sentia que les petites diversitats i variacions podrien explicar molt variacions més grans. Això és el que fa que les espècies evolucionin durant llargs períodes. En aquest procés, el contacte d’individus d’una espècie amb els seus congèneres i amb membres d’altres espècies té un paper més important, és a dir, el context de relació amb altres espècies vives, que el que ocupen circumstàncies geològiques o climàtiques, tan importants de El punt de vista de Lamarck.

# data[].attributes.body
com es pot veure a qui la girafa a fet una evolució del seu cos per arivar a las fullas dels abres aixo seria una evolucio per un ús repetit del coll per menjar les fulles

# data[].attributes.body
Doctrina transformista i evolucionista elaborada per Lamarck en la seva Filosofia zoològica per a explicar l'origen i evolució dels éssers vius.
Alguns clàssics exemples proposats per Lamarck per a il·lustrar la seva teoria són els que fan referència a l'evolució de les girafes, l'aparició de les extremitats palmípedes en els ocells aquàtics o la pèrdua de les extremitats en els rèptils. Actualment es considera, en general, que la teoria evolutiva de Lamarck, a part del seu valor com a primer esbós d'una concepció evolucionista seriosa en biologia, és errònia, ja que no es dóna el cas de l'herència dels caràcters adquirits.

# data[].attributes.body
Concepció biològica especulativa que sosté que els animals i vegetals van ser creats per Déu, probablement abans de la creació de l'home, i s'han perpetuat al llarg de les generacions següents.

# data[].attributes.body
Però, atesa la gran influència de les teories evolutives en biologia, va acabar fent referència, fonamentalment, a les teories segons les quals: totes les espècies vives presents, animals o vegetals, provenen de les anteriors, és a dir, que "hi ha derivació, entre si, de formes vegetals o animals per afiliació; totes les espècies vives estan subjectes a canvis constants i hi ha una continuïtat del món viu. Al seu torn, les teories evolutives en biologia es refereixen al problema de l’existència de l’evolució abiòtica i al problema de l’origen de la vida.

# data[].attributes.body
El experimen que va proposa que es el que va demostrar la teoría vase agafar un récipient d’agua que el va posar a bullir i en un altre va introduir els gasos que, segons Oparin, formaven l’atmosfera primitiva i després els va sotmetre aquests gasos a descàrregues elèctriques, fent-los passar després per un tub fred perquè es condensessin, recollint-los en un recipient que representa l’oceà primitiu i al final al cap de una semana es van trobar aminoàcids i altres compostos al recipient d'aigua.

# data[].attributes.body
A finals del segle XX Oparin i Haldane van demostrar i proposar independent ment  una teoria  en la qual la vida hauria aconseguit vida a la terra a través d’un procés de fermentació i descomposició.

# data[].attributes.body
https://ca.encyclopedia-titanica.com/significado-de-generaci-n-espont-nea

https://fpaontinyent.com/ct/nes/gen_espont.pdf

https://ca.wikipedia.org/wiki/Generaci%C3%B3_espont%C3%A0nia

# data[].attributes.headline
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.subject
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.body
Aquest experiment vaser generat per Jan Baptista van Helmond.

Com van defensar la teoria van fer un experiment on consisteix en posar la roba barrejada amb blat en un recipient obert, i al cap de 21 dies es van trobar ratolins  Aquest experiment va ser generat per de qui Helmond i la seva generació van creure d'haver confirmat el principi de generació espontània.

# data[].attributes.body
la generació espontània defent que la vida surt de manera espontània es a dir a de materials que es troben en descomposició o farmentacio. al final del segle 21, Pasteur va demostrar que tot ésser viu prové d’un altre ésser viu.

# data[].attributes.body
el creacionisme religiós encara que es ta vigent en la nostre societat, en cara que cada com mes la gent jove son menys creients

# data[].attributes.body
el disseny intel·ligent encara es vigent a les nostres vides que un tan per cent de la població que es atea.

# data[].attributes.headline
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.subject
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.headline
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.subject
Qui las defèn les teories,  ¿i encara es tan vigents?

# data[].attributes.body
http://plato.stanford.edu/entries/creationism/

http://www.discovery.org/scripts/viewDB/index.php?command=view&id=2348

http://www.nature.com/nature/journal/v434/n7037/index.html
https://www.unav.edu/web/ciencia-razon-y-fe/es-el-diseno-inteligente-una-teoria-cientifica-o-religiosa

# data[].attributes.body
El creacionisme intel·ligent sosté que el esser inteligentes provienen de un cumol de coses racional com el big ban o la evolucio per un ús repetit d'un òrgan .

Els fonament de creacionisme intel·ligent es fonamenten en dos coses

La improbabilitat que en un determinat univers, concretament el perceptible, tants diversos paràmetres (constants físiques) coincideixin tan exactament amb els valors que requereix la vida.

La complexitat irreductible. Certs sistemes biològics són massa complexos per haver evolucionat de simples, o predecessors "menys complets", a través de la selecció natural, actuant sobre una sèrie d'avantatges naturals mutacions a l'atzar.

# data[].attributes.body
https://verne.elpais.com/verne/2019/04/15/articulo/1555316905_393744.html

https://ca.wikipedia.org/wiki/Creacionisme

https://www.significados.com/fe/

https://www.filosofia.org/filomat/df350.htm

# data[].attributes.body
cada com més en el creacionisme és menys popular entre a joventut pero com que la religió està tan arrelada  dins de la nostre societat que al final hi ha una gran població es creient

# data[].attributes.body
El creacionisme religiós no té cap fonament científic pero la gent que creu es defend pe la fe que seria una confiança en creure aquella història o religió  ademés la religió no va ser acceptat fins al segle xix. en qué consisteix la creença  religiosa, la religión creu que la qual causa de la creació de l'univers i totes les coses han estat originats per un acte creador. Segons la creena de Déu hauria creat directement tots els éssers vius avui en dia hi ha un gran porcentaje de fet religiós a pero segons la edad la gent més creient o menos com es mostra en el següent gràfic