# data[].attributes.headline
שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים / מגמה ירוקה

# data[].attributes.subject
שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים / מגמה ירוקה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מידע זה נאסף, נכתב ומעודכן בכל עת על ידי חברי תא מחקר במגמה ירוקה. רוצה לעזור לנו, ולהנגיש ידע שימושי נוסף לציבור האקטיביסטים ולציבור הרחב? הצטרפ/י אלינו לתא מחקר

שינויי אקלים - כללי

מה זה בעצם שינוי אקלים?

מדובר בשינוי של מזג האוויר והטמפרטורות הממוצעות לאורך זמן ובקנה מידה עולמי. בקיצור: העולם שלנו מתחמם, וזה בגלל פעילות אנושית.

מאז המאה ה-19 גורמים בני האדם לשחרור של כמויות גדולות מאוד של פחמן דו-חמצני וגזי חממה אחרים לאוויר. עליית שיעור גזי החממה באטמוספירה גורם לעלייה בטמפרטורות וכתוצאה מכך לשינויים ארוכי טווח באקלים. ב-11,000 השנים שלפני המהפכה התעשייתית, הטמפרטורה העולמית הממוצעת הייתה יציבה על בערך 14 מעלות (צלזיוס) בממוצע עולמי. במהפיכה התעשייתית, שהחלה באמצע המאה ה-19, האנושות החלה לשרוף כמויות גדולות של דלק מאובנים: בהתחלה פחם, ואחר כך גם נפט וגז פוסילי. שריפה של דלק מאובנים מייצרת אנרגיה אבל גם משחררת גזי חממה כמו פחמן דו חמצני, מתאן ותחמוצות חנקן לאוויר שמצטברים במשך הזמן באטמוספירה. בהשוואה לשנת 1900, הרמה של פחמן דו-חמצני עלתה עד היום בכ-40%.

גזי החממה יוצרים באטמוספירה מעין שמיכה שבולעת את החום שכדור הארץ פולט (עקב קרינת השמש) ומונעת מחום זה להשתחרר לחלל. יש הוכחות מחקריות שגזי החממה באטמוספירה הם הסיבה העיקרית לעליית הטמפרטורה העולמית. הוכח כי גורמים אפשריים אחרים, כמו התפרצויות וולקניות, שינויים בפעילות השמש או מקורות טבעיים של פחמן דו חמצני, אינם הגורמים להתחממות הגלובלית גם אם יש להם השפעה קטנה, בנוסף לתרומה האנושית.

מאז המהפכה התעשייתית הטמפרטורה העולמית הממוצעת עלתה בכמעלה אחת בממוצע עולמי (1.4 מעלות באגן הים התיכון). זו עלייה מהירה בהקשר של מערכות אקלים עולמיות. שינויים בטמפרטורה העולמית הממוצעת בעבר התרחשו לאורך תקופות זמן ארוכות בהרבה.

שינוי האקלים גורם בין השאר לתופעות הבאות: המסת קרחונים בקטבים ובראשי ההרים, עליה במפלס פני הים, עליה בתדירות ובעוצמה של תופעות מזג אוויר קיצוני כמו סערות, בצורת וגלי חום, התפשטות מחלות, מחסור במי שתיה ובמזון, יצירת פליטי אקלים ועוד.

להרחבה

התחממות גלובלית ושינוי אקלים זה אותו הדבר?

התחממות גלובלית משמעותה העלייה בממוצע הטמפרטורה העולמי בשל העלייה בכמות גזי החממה באטמוספירה. ההתחממות הגלובלית מניעה תהליכים שונים במערכות האקלימיות במקומות שונים על פני כדור הארץ.
שינוי אקלים משמעותו השינויים ארוכי הטווח באקלים העולם או אזור ספציפי. הוא כולל את ההתחממות הגלובלית ואת תוצאותיה, למשל המסת קרחונים, סערות עוצמתיות יותר, בצורת תכופה יותר ועליית פני הים. כלומר ההתחממות העולמית היא סימפטום לבעיה גדולה יותר של שינוי אקלימי הנובע מפעילות האדם. שינוי אקלימי יכול להיווצר גם כתוצאה של סיבות טבעיות (כמו למשל עידני הקרח בעבר). מבחינה היסטורית, בהתחלה קראו לתופעה התחממות גלובלית, אולם היות וההתחממות אינה אחידה, ויש אזורים שאפילו מתקררים, עברו עם השנים להשתמש במושג שינוי אקלים, שהוא מדויק יותר

להרחבה:

מה זה גזי חממה?

גזי חממה הם גזים הלוכדים את החום באטמוספירה. גזים אלו בולעים ופולטים אנרגיה בתחום האינפרה-אדום (ובכך מונעים את "בריחת" הקרינה הזו, כלומר איבוד אנרגיית חום, לחלל החיצון). אפקט החממה הוא מנגנון שקיים מזה מאות מיליוני שנה, והוא חיוני לקיום החיים בכדור הארץ כפי שאנו מכירים אותם כיום. ללא גזי חממה בכלל, טמפרטורת כדור הארץ הייתה בערך מינוס 18 מעלות צלזיוס (ולא בערך 15 מעלות). כשמדברים על התחממות עולמית הכוונה לחימום נוסף של האקלים, שנגרם עקב עליית כמות גזי החממה בעקבות פעילות אנושית.
בערך 50% מאפקט החממה נוצר על ידי אדי מים, 25% על ידי עננים, 20% על ידי פחמן דו חמצני ו-5% על ידי שאר גזי החממה.
אדי מים הם גז חממה. כמות אדי המים באטמוספירה תלויה בטמפרטורה. זמן השהות הממוצע שלהם באטמוספירה הוא קצר מאוד - 9 ימים בלבד.
פחמן דו חמצני CO2 נפלט לאטמוספירה בזמן שריפת דלק מאובנים (פחם, נפט, גז), פסולת מוצקה, עצים וחומרים ביולוגיים אחרים וכן כתוצאה של תגובות כימיות (למשל ייצור צמנט לבטון). פחמן דו-חמצני מסולק מהאטמוספירה ע"י צמחים, כחלק מתהליך הפוטוסינתיזה (מחזור הפחמן), ועל ידי המסתו במי האוקיינוסים.
מתאן CH4 נפלט בזמן הפקת והובלת פחם, גז פוסילי ונפט. מתאן גם נפלט ע"י בעלי חיים (תהליכי עיכול של פרות) ותהליכים חקלאיים (למשל גידול אורז ושריפת פסולת חקלאית) וכן ע"י פירוק חומר אורגני במטמנות פסולת. מתאן הוא גז חממה בעל השפעה חזקה פי 26 מפחמן דו חמצני.
חנקן חמצני N2O נפלט בחקלאות וגם בתעשייה בזמן שריפה של דלק מאובנים (בעיקר פחם) ופסולת מוצקה וכן בתהליכי טיפול בשפכים.חנקן חמצני הוא גז חממה בעל השפעה חזקה פי 265 מפחמן דו חמצני.
גזים מופלרים (כלורופלואורו פחמימנים - HFC) המשמשים בקירור הם גזי חממה עוצמתיים - עד פי 14,000 מפחמן דו-חמצני.

האם זה באמת בגלל פעילות אנושית?

כשאומרים התחממות של מעלה וחצי, למה מתכוונים?

הכוונה היא לעליית הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ, במעלות צלזיוס, כאשר בסיס ההשוואה הוא הטמפרטורה הממוצעת שהייתה לפני תחילת המהפכה התעשייתית, כלומר לפני שנת 1850. זהו בסיס ההשוואה כי רק עם תחילת המהפכה התעשייתית התחלנו לשרוף דלקים פוסיליים, כאשר הפליטות התחילו להיות משמעותיות באמצע המאה העשרים. חשוב להבין שכיום, לאחר שני עשורים של המאה ה-21, הטמפרטורה הממוצעת כבר עלתה בלמעלה מאחוז אחד, כלומר שכדי להימנע מעלייה של מעלה וחצי עלינו להימנע מעלייה של פחות מחצי מעלה נוספת בלבד.

להרחבה:

אקו-ויקי: דו"ח מיוחד על התחממות עולמית של 1.5 מעלות ​

מה זה דו"ח ה - IPCC?

ה-IPCC, או בעברית הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, הוא ארגון שהוקם על ידי האו"ם בשנת 1988 כדי להעריך את הסיכון של שינויי אקלים שמקורם בבני אדם. במשך השנים פרסם הארגון מספר דו"חות, שהיו תוצאה של עבודתם של אלפי מדענים מכל העולם, ונחשבים כיום למקור האמין ביותר של מידע מדעי על שינוי האקלים. שני הדו"חות החשובים ביותר שפרסם הארגון הן דו"ח ההערכה החמישי (בקיצור AR5) שפורסם בשנת 2014, שהיה הבסיס להסכם פריז בשנת 2015, והדו"ח המיוחד על הגבלת ההתחממות ל-1.5O (בקיצור SR15) שפורסם ב-2018, ומתמקד בהבדל בין השפעות של התחממות בת 1.5O לעומת 2.0O. כמו כן פורסמו בשנת 2019 דו"חות מיוחדים: אחד בנושא השפעת שינוי האקלים על הקרקע החקלאות והמזון, והשני בנושא ההשפעה על האוקיינוסים והאזורים הקפואים (הקריוספירה).

להרחבה:

מה זה הסכם פריז?

ההישג הגדול של הסכם פריז הוא שכמעט כל מדינות העולם חתמו עליו. החסרון הגדול שלו הוא שההסכם אינו מחייב: על פי ההסכם כל מדינה החתומה עליו צריכה להגיש מסמך בשם INDC ובו היא מפרטת את היעדים שהיא מציבה לעצמה (בעיקר הפחתת פליטות), וכל חמש שנים המדינות יעדכנו את יעדיהן עם התקדמות הטכנולוגיה, ליעדים שאפתניים יותר. מדינות שלא יעמדו ביעדים שיציבו לעצמן לא ייענשו מעבר ל"שיימינג" בכך שכולם ידעו על כך.

ביוני 2017 הודיע דונאלד טראמפ נשיא ארה"ב על תחילת הליך פרישה מהסכם פריז אשר יימשך מספר שנים בטענה כי הוא אינו הוגן עבור כלכלת ארה"ב, בתגובה המהלך זכה לגינוי משמעותי משאר מדינות העולם אשר בינן קיים קונצנזוס בחשיבות המאבק במשבר האקלים.

להרחבה:

אבל שמעתי שיש מדענים שלא מסכימים!

יש הסכמה גורפת של 97% ממדעני האקלים שמגמת התחממות האקלים במאה השנים האחרונות מקורה בפעילות אנושית. יש לשים לב שקונצנזוס מדעי שונה מקונצנזוס פוליטי. אין הצבעה. מדענים מפסיקים להתווכח כי משקל ההוכחות והתאמתן זו לזו משכנעת מעבר לכל ספק.

הויכוחים בנושא זה זו הם פוליטיים וקורים במדיה ובארה"ב יותר מאשר בשאר העולם. הם כמעט שאינם קיימים במחקר המדעי. בארה"ב יש לחצים של הממשלה וחברות הדלק לצנזר ולדכא את פעילות המחקר בתחום האקלים וכן להעלים מידע קיים. ידוע כי תעשיית דלק המאובנים משקיעה כספים רבים בארגונים ובפרסומים של מכחישי שינוי האקלים ובמקורו בפעילות האדם. בקישור למטה ניתן למצוא רשימה ארוכה של ארגונים מדעיים מארה"ב התומכים בקונצנזוס המדעי וכן קישורים לפרסומים שונים התומכים במקורה האנושי של ההתחממות האקלימית ושינוי האקלים.

בנובמבר 2019 פורסם מסמך בשם "אזהרת מדעני העולם מפני מצב חירום אקלימי", עליו חתמו למעלה מ-11,000 מדענים מרחבי העולם. המסמך קובע באופן חד משמעי שכדוה"א עומד בפני מצב חירום אקלימי, כתוצאה מפעילות אנושית.

להרחבה:

למה יש אנשים בעמדות מפתח שאומרים שזה הכל שטויות?

חברות הפחם, הנפט והגז השקיעו ב-40 שנה האחרונות הון עתק בקרנות שמרניות שתמכו במדענים ומחקר של מכחישי אקלים, ובהפצת שקרים והכחשת השינוי האקלימי במדיה. זאת למרות שהחל מסוף שנות ה-70 היה ידוע להם על תרומת גזי חממה להתחממות אקלימית. אופן פעולתם דומה לזה של יצרני הסיגריות ותעשיית הסוכר האמריקאית. מרבית אנשי המפתח קשורים להון ומקדמים את מטרותיו.

הסבר עמוק יותר קשור טמון בגישור שעל אנשים לעשות בין המידע המדעי ובין מערכת הערכים, ההתחייבויות והאמונות שלהם. המשבר האקלימי עשוי לאיים על תפיסת עולמם. למשל קשה לקבל את הקושי והמשמעויות של המעבר לכלכלה עם רמת פליטות נמוכה, ושל שינוי אורח החיים הנדרש (ומי מאתנו מסכים להפסיק להשתמש במזגנים ולטוס לחו"ל?). מסתבר שאנשים המעדיפים היררכיה וסטאטוס-קוו נוטים יותר להכחיש את המשבר האקלימי. גם אנשים בעלי רמת חינוך נמוכה יותר, מבוגרים ודתיים יותר נוטים יותר להתעלם מהשינוי האקלימי. בעולם וגם בארץ, מאבק למען התמודדות עם השינוי האקלימי מזוהה עם אוכלוסיה ליברלית ומשכילה, שלא לומר "שמאלנית". לכן חשוב למצוא דרך לפנות לאנשים שעולמם מבוסס על פטריוטיות, דת ושמרנות.

להרחבה:

Climate Liability News: What Oil Companies Knew About Climate Change and When: A Timeline ​

מה ההבדל בין אקלים למזג אוויר?

מזג אוויר הוא מצבה של האטמוספירה מיום ליום. מדובר בשינויים בסדר גודל של דקות ועד שבועות בטמפרטורה, לחות, משקעים, עננות, ראות ורוח.
אקלים הוא סך התנאים המטאורולוגיים המאפיינים אזור מסוים לאורך זמן רב. תנאים אלו מבוטאים באמצעות תכונותיהם הסטטיסטיות כמו ממוצעים, ערכי קיצון, שכיחות וכדומה. נהוג להשתמש בממוצע על פני 30 שנה לפחות. כשדנים באקלים, דנים בעשורים, במאות שנים ויותר ומחפשים מגמות או מחזורי שינויים.

להרחבה:

מה זה פליטות פחמן?

פחמן הוא יסוד הקיים בכמויות רבות מאוד בטבע, והוא מופיע בו בתצורות שונות: כגז, הנמצא באוויר בצורת CO2, וכתרכובות פחמן שונות המרכיבות את רקמות בעלי החיים והצמחים ומרבצי הפחמן שנאגרו על פניו.
פליטות של גזי חממה מתערבות ומערערות את מחזור הפחמן הטבעי של כדור הארץ. במחזור הפחמן הטבעי נכללים תהליכים כמו בליעה של פחמן דו חמצני ע"י עצים והפיכתו לאנרגיה בתהליך הפוטוסינתזה, שחרור פחמן דו חמצני לאטמוספירה בתהליכי נשימה ושריפה, וקליטת פחמן דו חמצני באוקיינוסים.
טביעת רגל פחמנית מוגדרת כסך הפליטות של גזי חממה שפולטים אדם, אוכלוסיה, פעילות כלכלית וכד' המבוטאות בשווה ערך של הפחמן הדו חמצני CO2 הנפלט. לגזי החממה יש אינדקס, הנקרא פוטנציאל החימום הגלובלי שלהם ל- 100 שנה או GWP100 כאשר האינדקס של פחמן דו חמצני הוא 1. פחמן דו חמצני, מתאן וגזי חממה אחרים נפלטים כתוצאה מכריתת יערות ושריפתם, ייצור וצריכה של מזון (בעיקר מזון מן החי), דלק מאובנים (פחם, נפט, גז) ושריפתו, מבניינים (חימום וקרור ועוד), תחבורה ועוד.

איך יודעים איזה טמפרטורות וכמה CO2 היו פה לפני אלפי שנים?

מדידת טמפרטורת העבר נעשית ע"י "פרוקסי", כלומר מדידת התגובות לשינויי הטמפרטורה בקרח, סלעים ומאובנים.
שכבות קרח נוצרות עם הצטברות שלג, כל שכבה מייצגת שנה אחת. יש הבדלים כימיים הניתנים למדידה בשלג הנוצר בטמפרטורות שונות כמו כמות האיזוטופים של חמצן, קצב הצטברות השלג השנתי ושכבת המסה שנתית. מהם ניתן לשחזר את הטמפרטורה בעמודות קידוח מקרחונים. את ריכוז הפחמן הדו-חמצני ומתאן מודדים בבועות האוויר הכלואות בשכבת הקרח הרלבנטית. ניתן לראות התאמה יפה בין ריכוז הפחמן הדו חמצני והטמפרטורה. קידוחי עמודות קרח ice cores מתעדים את הטמפרטורה בקטבים עד 250,000 שנה בגרינלנד ו- 800,000 שנה באנטרקטיקה.
שיכוב שנתי ניתן למצוא גם במאובני אלמוגים, במשקעים באגמים ובטבעות שנתיות של מאובני עצים. מאובנים של אבקת זרעי צמחים או אבקה קפואה מאפשרים לזהות אילו צמחים גדלו באותו אזור ומכאן אקלימו. קידוחי עמודות בסלע משקע ימי נותנים תיעוד של טמפרטורות של מיליוני שנים (בזכות מאובני בעלי חיים ימיים השומרים על התיעוד הכימי של טמפ' הים שחיו בו).

להרחבה:

האם שינוי האקלים קשור לחור באוזון?

לא. ה"חור באוזון" הוא כינוי לתופעת הידלדלות שכבת האוזון בסטרטוספירה, בעיקר מעל הקטבים, תופעה שהתגלתה בסוף שנות ה-70, ונקשרה לשימוש בגזים מלאכותיים כמו CFC ואחרים הנפוצים במערכות קירור ובמיכלי התזה כמו למשל ספריי לשיער. שכבת האוזון חשובה להגנה מפני הקרינה האולטרה סגולה מהשמש, קרינה המזיקה לבריאות. בשנת 1987 נחתם פרוטוקול מונטראול, עליו חתמו רוב מדינות העולם, האוסר באופן הדרגתי שימוש את הייצור של CFC, הלונים וכימיקלים מדללי אוזון אחרים. פרוטוקול מונטריאול נחשב הצלחה גדולה שכן הוא מחייב את המדינות שחתמו עליו, וכולל קנסות למדינות שלא עומדות בהתחייבויות הכלולות בו. כתוצאה מההסכם, חלה ירידה חדה בשימוש בגזים אלה, ואכן נצפתה התאוששות הדרגתית של שכבת האוזון בסטרטוספירה.
אין קשר ישיר בין תופעת הידלדלות שכבת האוזון לבין שינוי האקלים, אם ישנן השפעות עקיפות שחשיבותן מעטה.

בעוד כמה שנים נרגיש את ההשפעות של שינוי האקלים?

השפעות שינוי האקלים מורגשות כבר עכשיו במקומות רבים בעולם:
כמעט כל שנה נשברים שיאי טמפרטורה גלובליים: כאשר חמש השנים האחרונות (2015-2019) היו השנים החמות ביותר בהיסטוריה, זה סימן שהאקלים מתחמם.

אסונות כתוצאה ממזג אוויר קיצוני הופכים לקטלניים יותר ומופיעים לעיתים תכופות יותר.

השלג בפסגות ההרים, והקרחונים היורדים מהן, מצטמצמים מעשור לעשור. מעטה הקרח שנשאר בקוטב הצפוני בעונת הקיץ מצטמצם, ובקרוב יפתח שם נתיב ימי חופשי מקרח בכל קיץ.

אזורי פרמפרוסט, בהם הקרקע הייתה קפואה במשך אלפי שנים, מתחילים להפשיר, לשחרר מאגרי מתאן, כספית וחיידקים מחוללי מחלות שהיו קפואים בהם, לערער יסודות של ישובים שלמים הבנויים עליהם, ופשוט להתמוטט.

מיליוני מינים של בעלי חיים וצמחים נמצאים בסכנת הכחדה, כי אינם יכולים להסתגל לשינויים בסביבתם הטבעית.

אזורי המדבריות נמצאים במגמת התפשטות, ואזורים נרחבים הנמצאים על גבול המדבר אינם יכולים עוד לקיים חקלאות.

תכיפות וחומרת השריפות בעולם עולה בהתמדה. בחדשות שומעים בעיקר על השריפות בקליפורניה ובאוסטרליה, אבל יש שריפות חסרות תקדים גם למשל בשכנתינו לבנון, ובאזור החוג הארקטי כמו למשל בקנדה ובסיביר.

להרחבה:

הגורמים לשינוי אקלים

מהו מעגל הפחמן הטבעי?

פחמן הוא אחד היסודות הנפוצים בכדור הארץ והבסיס לכל התהליכים האורגניים. דו תחמוצת הפחמן, או CO2, מהווה כחמישית מהאוויר אותו אנו נושמים. בטבע יש מחזור טבעי של פחמן:

1. צמחים, אצות ומינים מסוימים של חיידקים קולטים CO2. מהאטמוספירה או האוקיינוסים, ובתהליך הפוטוסינתיזה מטמיעים את הפחמן בסוכרים.
2. הפחמן עובר במעלה שרשרת המזון כשבעלי חיים אוכלים את אותם צמחים ואצות.
3. פחמן דו-חמצני נפלט מבע"ח, צמחים, אצות וחיידקים בתהליך הנשימה חזרה לאטמוספירה. כאשר בעלי חיים וצמחים מתים, החומר האורגני נרקב ומתפרק, חלק מהפחמן נשאר באדמה וחלקו האחר הופך ל - CO2 או מתאן ונפלט שוב לאטמוספירה.
4. כאשר חומר אורגני נשרף, רוב הפחמן נפלט לאוויר כ-CO2.
הדלקים בהם אנו משתמשים לייצור אנרגיה (פחם, נפט וגז פוסילי) הם תוצאה של חומר אורגני שנקבר לפני מיליוני שנים ועבר תהליכים שונים בחום ולחץ גבוהים.

להרחבה:

מה הקשר של צריכת בשר לשינוי האקלים?

על פי דו"ח של האו"ם משנת 2007, תעשיית משק החי (livestock sector) היא גורם משמעותי לשינוי האקלים ואחראית לכ-18% מכלל פליטות גזי החממה. השפעה זו גדולה יותר מאשר ענף התחבורה!
משקי החי אחראים לכ-9% מהפליטות של פחמן דו חמצני שמקורו הוא אנושי, וכן לכ-37% מהמתאן שמקורו הוא אנושי (בעל פוטנציאל התחממות עולמית, GWP, גדול פי 23 מפחמן דו חמצני) וכ-65% מהחנקן דו-חמצני שמקורו הוא אנושי (בעל GWP גדול פי 296 מפחמן דו חמצני). בנוסף לפליטת גזי חממה (שהם הגורם לשינוי האקלים), משק החי הוא גורם משמעותי בבעיות סביבתיות נוספות כגון: הרס קרקעות, זיהום אוויר, זיהום מים, מחסור במים ואובדן של מגוון ביולוגי.
בתוך תעשיית משק החי, גידול הבקר הוא הדומיננטי ביותר מבחינת פליטת גזי חממה (כ-80% בארצות הברית), הן מבחינת משך חיי הפרה עד לשחיטה, והן מבחינת כמויות המזון והמים שהיא צורכת, וכמויות המתאן והפסולת שהיא מייצרת.
בישראל, צריכת בשר הבקר היא נמוכה משמעותית מאשר בארצות הברית ויש צריכה גבוהה יותר של עוף ומוצרי חלב (שהינם בעלי טביעת רגל אקולוגית נמוכה יותר), לכן טביעת הרגל האקולוגית הממוצעת תהיה נמוכה יותר.
מחקר מדעי, שנערך על ידי חוקרים ישראלים ממכון ויצמן ופורסם לאחרונה ב PNAS, השווה בין המשאבים הדרושים לייצור חמישה סוגים עיקריים של מזון מן החי - בשר בקר, בשר חזיר, מוצרי חלב, עוף וביצים - לבין המשאבים הדרושים לייצור מזון מן הצומח בעל ערך תזונתי דומה מבחינת חלבון, מספר קלוריות והרכב ויטמינים ומינרלים. החוקרים מצאו כי החלפת ייצור מזון מן החי במזון מן הצומח יכולה להניב כמות חלבון גדולה פי 2 (לעומת ביצים) עד פי 20 (לעומת בקר) מכל יחידת שטח.
השימוש בקרקע חקלאית לייצור בשר בקר במקום גידול צמחים מוביל לאובדן מזון אלטרנטיבי בשיעור של 96% לכל יחידת קרקע. שיעור האובדן בסוגי מזון אחרים מן החי הוא: כ-90% עבור בשר חזיר, 75% עבור מוצרי חלב, 50% עבור עוף ו-40% עבור ביצים.

מה הקשר לבזבוז מזון?

כשליש מהמזון המיוצר בישראל, כמו גם ברוב המדינות המפותחות, מגיע לפח במקום לפה שלנו. הבזבוז נוצר לאורך כל שרשרת האספקה: מהחקלאי, דרך יצרני המזון השונים, מערכת השיווק הסיטונאי והקמעונאי, ועד לצרכן הפרטי או המסחרי. במזון זה מושקעים משאבים רבים: שטחי גידול, מים להשקיה, אנרגיה לשינוע וקירור, וכל אלה יורדים לטמיון כאשר המזון מגיע לפח במקום ליעדו. והבזבוז לא מסתיים שם: גם את האשפה צריך לשנע, בדרך כלל למטמנות, ושם היא נקברת, ועוברת ריקבון אנאירובי (ללא נוכחות חמצן) המייצר כמויות גדולות של מתאן, שהוא גז חממה חזק. לפחות חצי מכמות המזון שנזרק הוא ראוי למאכל, ולכן צמצום בזבוז המזון היא דרך אפקטיבית מאוד להפחתת פליטות של גזי חממה. כצרכנים פרטיים, אנחנו יכולים להמנע מקניית מזון מיותר (בגלל מבצעים והנחות), לקנות גם פירות וירקות "מיוחדים" (כלומר לא מושלמים אבל טעימים), לאחסן את המזון כך שישמור על טריותו לאורך זמן, לשמור שאריות מזון למאכל מאוחר יותר, ולהבין את סימון טריות המזון ולא לזרוק רק בגלל שעבר התאריך.

מהי ההשפעה של תעשיית הבנייה?

עיקר פליטת גזי החממה בתעשיית הבנייה הוא בכרייה ובייצור של חומרי הגלם ובעיקר בטון (צמנט) ופלדה. שני התהליכים המרכזיים בתעשיית הבנייה הם ייצור הצמנט (מלט, אחד ממרכיבי הבטון) וייצור הפלדה. חומר גלם חשוב נוסף הוא האספלט, המשמש לכבישים, ומקורו בנפט.
מאחר ובטון הוא החומר מעשה-ידי-אדם הנפוץ ביותר, מדובר בכמויות אדירות. השימוש בבטון שני רק לצריכת מים. צמנט הוא תוצר של חימום אבן גיר וחרסית לטמפרטורה של כ-2700 מעלות, ולאחר מכן ערבוב התוצר עם חומרים נוספים וטחינתו לאבקה דקה. מעבר לאנרגיה שיש להשקיע כדי להביא את חומרי הגלם לטמפרטורה כה גבוהה, התהליך הכימי שהם עוברים כרוך בשחרור כמות גדולה מאוד של פחמן דו-חמצני. בתהליך ייצור של כל 1000 ק"ג צמנט, נפלטים 900 ק"ג פחמן דו-חמצני. צמנט לבדו הוא המקור ל-8% מהפליטות העולמיות של פחמן דו חמצני.
יש לציין כי קיימים מפעלים חדשים יעילים יותר מבחינה אנרגטית ושורפים פסולת במקום דלקי מאובנים. בעשורים האחרונים פליטות הפחמן הדו חמצני לטונה ירדו ב- 18%. אולם יש מקום רב לשיפור והקטנת פליטות.
בטון "ירוק" הוא בטון העשוי מפסולת בטון בתהליך שמתוכנן מראש לפי מדדי קיימות. למשל מחזור חיים ארוך, תחזוקה נמוכה של פני השטח, חיסכון באנרגיה ובפליטות. הטכנולוגיה מתייחסת לכל שלבי מחזור החיים כולל ביצועי תוצר זהים או קרובים לצמנט מסורתי, למשל מבחינת חוזק מכני, עמידות לאש, תכונות תרמודינמיות ועוד.
לפי ה- IPCC בניינים תרמו ל-32% מצריכת האנרגיה העולמית ו-19% מפליטות גזי חממה. קיימים פתרונות טכנולוגיים, שיחד עם שינוי התנהגות, מאפשרים הקטנת דרישות האנרגיה של בניינים חדשים פי 2-10 (בכמות הייצור הנוכחית) ושל מבנים קיימים פי 2-4.

להרחבה:

מה הקשר של גז מזגנים לשינוי אקלים?

בארצות הברית ובמזרח התיכון - קירור מהווה יותר מ - 70% מצריכת האנרגיה הביתית בימים חמים.

הגזים המשמשים לקירור במזגנים הם ממשפחת גזים תעשייתיים הנקראת HFC או הידרו-פלואורו-קרבון (בקיצור גזי F). גזים אלו הינם גזי חממה חזקים במיוחד - עד פי 14,000 מפחמן דו-חמצני, ובנוסף לכך, הם נשארים באטמוספירה זמן ארוך במיוחד (כ - 270 שנה). יש להם מגוון שימושים בתעשייה אך השימוש העיקרי הוא בתעשיית המזגנים. במערכות קירור גזים אלה נמצאים במערכת סגורה, ולכן הסכנה לדליפתם היא מתקלות ומסיום חייה של מערכת הקירור. כדי לפתור את הבעיה, יש להחליף את מערכות הקירור במערכות המשתמשות בגזי קירור תחליפיים, ולהדריך את הטכנאים המטפלים במערכות הקיימות לא לשחרר את גזי הקירור לאוויר, אלא לאסוף אותם ולטפל בהם כראוי. לדוגמה, המזגן של מכונית ממוצעת יש כ-300 גרם של גז מסוג HFC 134a, שאם ידלוף לאוויר השפעתו האקלימית תהיה כמו של 430 ק"ג פחמן דו-חמצני, שזו הכמות הנפלטת משריפת בנזין בנסיעה של 2500 ק"מ.

בשנת 2016 נחתם הסכם קיגאלי, שהוא תיקון לפרוטוקול מונטריאול שאסר שימוש בגזי CFC בגלל הידלדלות שכבת האוזון. הסכם זה אוסר באופן הדרגתי על שימוש בגזים ממשפחת ה-HFC. ישראל חתמה על הסכם קיגאלי, והנושא נמצא בתוכניות העבודה של משרדי הממשלה השונים. לדוגמה, משרד העבודה והרווחה הגיש בנובמבר 2019 הצעת חוק לחייב טכנאי מזגנים ברישיון, בעיקר כדי שיוכלו לטפל בדור המזגנים החדש, המשתמש בגזי קירור דליקים.

להרחבה:

מה הקשר של השימוש בפלסטיק חד פעמי?

השימוש בפלסטיק חד-פעמי (בקבוקים, כוסות קפה, שקיות, קשים, אריזת מזון, כלי אוכל) מאיץ את השינוי האקלימי. 99% מהפלסטיק לסוגיו מיוצר מדלק מאובנים. ייצור פלסטיק גדל מאד בשנים האחרונות בשל ירידת מחירי הנפט ועליית טכנולוגית ה- fracking (סדיקה הידראולית).
ייצור פלסטיק תורם לגזי החממה בכל שלב ממחזור החיים שלו: בתהליכי הפקת הנפט, בזיקוק, בייצור החומר והמוצר מכיל הפלסטיק ועד הפסולת שהוא מייצר. מעריכים, שעד 2050, ללא שינוי, הפלסטיק יהיה אחראי ל-13% ממאזן הפחמן, שווה ערך ל-615 מפעלי חשמל המבוססים על פחם.
מרבית הצמיחה בייצור הפלסטיק היא בשל חלקו הגדול (40% מכלל הדרישה לפלסטיק) של פלסטיק חד פעמי הנמצא באריזה ובמוצרי צריכה. זהו גם התחום הגדל במהירות הרבה ביותר. חומרי אריזה הם פסולת הפלסטיק הבעייתית ביותר מאחר ורובם חד פעמיים. הם גם נפוצים מאד בפסולת הכללית וקשה מאד למחזר אותם. כידוע פלסטיק אינו פריק ביולוגית (וגם כלים מתכלים אינם פריקים ביולוגית במטמנות פסולת או מפעלי קומפוסט אלא דורשים תהליכים תעשייתיים מיוחדים שכמובן פולטים גזי חממה בעצמם). הסיבה לקושי הייחודי במיחזור היא הצמיחה המתמדת של חומרי אריזה גמישים ורב-שכבתיים שאותם מאד קשה לאסוף, להפריד ולמחזר. לכן אחת השיטות המקובלות לטפל בפסולת זו (שכמעט ולא קיימת בישראל) היא לשרוף אותה לאנרגיה, תהליך שפולט אף הוא גזי חממה.

מהן נקודות המפנה (Tipping points) שמדברים עליהן?

נקודות המפנה הן שינויים בלתי הפיכים במערכת האקלימית. יש אי-ודאות לגבי רמות השינוי האקלימי הנחוצות להתנעת נקודות מפנה כאלו. יחד עם זה יש לזכור כי כרוך סיכון גדול בחציית נקודות מפנה אילו. הסיכון גדל ככל שממוצע הטמפרטורה העולמי עולה. חלק מנקודות המפנה, כמו התמוטטות של בתי גידול אינן הפיכות.

בהקשר להתחממות העולמית, ממוצע הטמפרטורה העולמי זוהה כנקודת סף. במחקר על פליאו-אקלים (אקלים עתיק של כדור הארץ) נמצא כי, מערכת האקלים מושפעת מגורמים, כמו מחזור הפחמן והחזר הקרינה של כדור הארץ (רפלקטיביות), בעלי משובים שמחזקים את עצמם. התוצאה של תהליכים כאילו עלולה להתניע סדרה של נקודות מפנה שיובילו את העולם ל"אקלים חממה" hot-house climate . הכוונה לאקלים חממה שהיה קיים ב- 85% מהזמן של כדור הארץ ובו אין קרחונים יבשתיים בכלל ורמת גזי החממה גבוהה. (הערה: אין הכוונה לאקלים חממה שיצא משליטה כמו במאדים). מחקר גיאולוגי של טמפרטורה וריכוז פחמן דו-חמצני בתקופות כמו הפליוקן (לפני 5 מיליון שנה), הקריטיקון (לפני 100 מיליון שנה) ועוד, יחד עם מחקר של האקלים המודרני הובילו לקביעה שעלייה של 2 מעלות צלזיוס עלולה להפעיל מספר נקודות מפנה חשובות ולגרום לתהליך דמוי דומינו שיוביל את כדור הארץ לטמפרטורות אפילו יותר גבוהות.
רכיבים בקנה מידה גדול במערכת כדור הארץ שאולי כבר עברו את נקודת המפנה הם הקרחונים בגרינלנד ואנטרטיקה. המסה של כל הקרחונים הללו עשויה לגרום לעלייה של עשרות מטרים בגובה פני הים.

מליחות, טמפרטורת וצפיפות מי האוקיאנוס יכולים לגרום לסירקולציה האטלנטית (זרם הגולף) להתמוטט, אם המערכת תגיע לנקודת המפנה. במערכת זו מים חמימים זורמים בשכבות העליונות צפונה ומים קרים זורמים בשכבות העמוקות דרומה.

נקודות מפנה נוספות הן התמוטטות המונסון של דרום אסיה והתחזקות המונסון של מערב אפריקה (העשוי להוביל דווקא ליותר גשם בסאהל וסהרה). היעלמות יערות הגשם והפיכתם לסוואנה, תמותה של יערות בוריאליים (צפוניים) שתגרום לשריפתם ועוד.

השפעות שינוי האקלים

מה רע בעליה של שתיים-שלוש מעלות?

אחד הטיעונים הרווחים נגד הגדרת שינוי האקלים כמשבר, הוא שהתחממות של שתיים-שלוש מעלות זה לא נורא כל כך, במיוחד למדינות הצפוניות.
השפעות השינוי האקלימי אינן מחולקות באופן שווה. בד"כ ההתחממות גבוהה יותר מעל יבשות מאשר מעל אוקיינוסים. ההתחממות גדולה במיוחד באזור הארקטי בעונת הקרה שלו ובאזורי קווי רוחב בינוניים (כמו ישראל) בעונה החמה. למעלה מ-20% מבני האדם חיים באזורים שבהם ההתחממות הממוצעת, כבר כיום, קרובה לממוצע של- 1.5 מע"צ (בהשוואה לרמה הקדם-תעשייתית).

אפילו עלייה "קטנה" של חצי מעלה בממוצע הטמפרטורה העולמי, ל- 2 מעלות צלזיוס תגרום לעליה משמעותית במספר גלי החום ועוצמתם (הטמפרטורות תהיינה גבוהות יותר וגלי החום יהיו ארוכים יותר), ירידה של 17% בכמות מי השתייה באגן הים התיכון (לעומת ירידה של 9% עבור עלייה של 1.5 מע"צ), עלייה גדולה בסיכון לבצורת (בעיקר באגן הים התיכון, אוסטרליה ודרום אמריקה), עלייה באירועי גשם כבד הגורמים לשטפונות, הכחדה של כמעט כל שוניות האלמוגים (98% לעומת 90% עבור עלייה של 1.5 מע"צ), הכפלה של מספר המינים בסכנת הכחדה (כולל מינים חיוניים לייצור מזון כמו דבורים), הגברת הסיכון לשריפות, ירידה בתפוקת המזון באזורים טרופיים של חיטה ותירס (אם כי אזורים צפוניים עשויים להרוויח מהתחממות כזו) וקצב עליית מי ים גבוה יותר.

גם עליית גובה פני הים אינה זהה בכל האזורים. חזוי כי במקרה של עלייה של 2 מע"צ בטמפרטורה העולמית, עליית גובה פני הים תהיה גדולה מ-0.2 מטר ב-70% מהחופים העולמיים. העלייה הגבוהה ביותר בגובה מי הים צפויה בדרום מזרח אסיה והיא תסכן כמה ערי ענק (דאקה, קולקטה, פנום פן, הו-צ'י-מין סיטי, ג'קרטה, שנחאי, מנילה, בנגקוק) ומיליוני בני אדם.

השינויים של מערכות אקולוגיות שלמות יגבר. בין השאר חזוי מידבור של ישראל (ושל אזורים רבים אחרים בקווי רוחב דומים לנו). אזור הטונדרה והיערות הצפוניים יימצא בסכנת גדולה יותר של שריפות, התפוררות והכחדה. גודל שטחי הפרמפרוסט (קיפאון תמידי) הצפויים להפשיר (ולשחרר תוך כדי כך כמויות גדולות של גזי חממה מהחומר הצמחי הקבור בהן) יותר מיוכפל.

כדי לקבל קנה מידה של השפעות השינוי בטמפרטורה, צריך להבין שבתקופות של עידני הקרח, בהן רוב אירופה הייתה קפואה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ הייתה קרה יותר בסך הכל ב 5-6 מעלות ביחס להיום.

להרחבה:

מה זה אי החום העירוני?

אי חום עירוני הוא אזור עירוני שחם במידה משמעותית מסביבתו (הלא עירונית).
הסיבה העיקרית לאיי חום עירוניים היא שינוי פני השטח באמצעות פיתוח עירוני מרובה אספלט ובטון עם מעט צמחיה הגורמים לקליטה ואגירה של חום השמש. חום שנוצר באמצעות שימושי אנרגיה עירוניים (כמו מכוניות, מזגנים ותעשייה) הוא תורם משני יותר.
כאשר מרכזי האוכלוסייה גדלים, הן נוטים לשנות שטח אדמה גדול וכתוצאה מכך נגרמת עלייה בטמפרטורה הממוצעת של 3-5 מעלות צלזיוס ואף 8-11 מעלות במקרים ואזורים מסוימים.

ההשפעות של איי חום עירוניים כוללות:

הגדלת צריכת האנרגיה וייקור החשמל - הגדלת עומס החום הנגרם בימי הקיץ מגבירה את הביקוש למיזוג אוויר ומעמיסה על רשת החשמל הארצית.

תמותה כתוצאה מגלי חום - איי חום עירוניים יכולים להגדיל את העוצמה ואת ההתמשכות של גלי חום בערים.

נעשה חם גם בלילה. החום הנקלט בבטון ובאספלט במשך היום, נפלט בלילה לסביבה, ואז הקרירות שכל כך חיכינו לה, לא מגיעה, וצריך להפעיל מזגן גם בלילה.

שינוי הרגלי תחבורה - שילוב של אי חום עירוני יחד עם מחסור בצל עלולים להרתיע אנשים מהליכה ברגל, רכיבה על אופניים או שימוש בתחבורה ציבורית. הרתעה זו בתורה, תגביר את פקקי התנועה והביקוש לחנייה.

שינויים מיקרו אקלימיים - שינוי של משטר הרוחות המקומי, התפתחות של עננים וערפל, השפעות על הלחות, וכמות המשקעים.

אי החום העירוני אינו תוצאה של שינוי האקלים, אבל בגללו ההתחממות תורגש הרבה יותר באזורים עירוניים.

איך זה משפיע על גובה פני הים?

שינוי האקלים גורם לעלייה הדרגתית במפלס פני האוקיינוסים שנובעת משני גורמים: הפשרת הקרחונים והתרחבות המים בגלל התחממותם. התחממות האקלים גורמת להתחממות מי האוקיינוסים, ומים שמתחממים תופסים קצת יותר נפח, ולכן פני הים עולים. בנוסף יש המסה של קרחונים בכל העולם, המים זורמים לים, ויש הגדלה בכמות המים באוקיינוסים. הפשרה של קרחונים הצפים על פני הים, כמו למשל בקוטב הצפוני, אינו גורם לעליה במפלס פני הים, אלא רק הפשרה של קרחונים שנמצאים על היבשה. שני המקומות בהם יש את הכמות הגדולה ביותר של קרח על יבשה הם גרינלנד ואנטאקטיקה, ומדענים חישבו שאם כל הקרח בשני מקומות אלה יימס, מפלס פני הים יעלה בכ-70 מטר, אולם אפילו התרחישים הפסימיים ביותר לסוף המאה צופים עלייה של בין מטר אחד לשני מטרים, אם כי עלייה זו תמשיך במאות השנים הבאות גם אם העלייה בטמפרטורה תיפסק. המשמעות של עלייה של מטר אחד בפני הים היא דרמטית, היות וכ-70% מאוכלוסיית העולם מתגוררת בקרבת חופים. יש איים שטוחים יחסית בלב האוקיינוסים שאוכלוסייתם כבר הבינה שביתם יעלם מתחת לגלים בקרוב, והם קנו שטחים על אחת היבשות הקרובות. ברוב ערי הנמל בעולם יש שטחים נרחבים שיוצפו ויהפכו לבלתי ראויים למגורים. בנגלדש היא דוגמה למדינה שכל חלקה הדרומי שטוח ובגובה אפסי, ולכן שטחים נרחבים בה מוצפים מדי פעם כבר עכשיו, ואינם מתאימים יותר לחקלאות. הבעיה אינה פוסחת על ערים מערביות - לדוגמה במיאמי ביץ' שבפלורידה יש רחובות שכבר עכשיו מוצפים כאשר הגיאות עולה. בעיה נוספת היא הצפות בזמן סופות - כאשר סופת הוריקן פוגעת בעיר חוף, היא מציפה שטחים נרחבים (לדוגמה הוריקן קטרינה שהציף את ניו אורלינס, והוריקן סנדי שהציף שטחים בניו ג'רזי). עם עליית גובה פני הים, תהיה עלייה משמעותית בהיקף השטחים שיוצפו.

להרחבה:

איך זה משפיע על בעיית הפליטים?

השינוי האקלימי גורם לשינויים סביבתיים פתאומיים כמו שטפונות, או לשינויים הדרגתיים כמו מחסור במי שתייה, התדרדרות הקרקע החקלאית והמלחתה או היסחפותה, מידבור ועליית גובה פני הים.
יש ויכוח מדעי האם מספר המהגרים בפועל יהיה גדול וזאת בשל הקושי הגדול להגר- כלכלי וחברתי. הבנק העולמי חזה כי 143 מיליון איש יאלצו להגר עד 2050. אחרים טוענים כי המספרים יהיו קטנים יותר וכי רבים יעדיפו חלופות הסתגלות על פני הגירה (אם תהיינה כאלו חלופות). דיון זה מושפע מאד מעמדות פוליטיות.
אחד הגורמים למלחמת האזרחים העקובה מדם בסוריה הוא בצורת שהכריחה את החקלאים לנטוש את אדמותיהם ולעבור לערים. מחסור במים בצפון-מזרח סוריה נגרם ע"י ניהול גרוע של החקלאות ומשק המים והקמת סכרים על נהר הפרת בטורקיה שגרמה להקטנת כמות המים המגיעים לסוריה. בצורת קשה וארוכה בשנים 2006-2009 החריפה מאד את המצב (מחקר מצא כי הבצורת החלה כבר בשנת 1998 והיא 50% יבשה יותר מהבצורת הכי קשה ב-500 השנים האחרונות ו-10-20% יבשה יותר מכל בצורת מאז 1100). כ- 1.5 מיליון בני אדם עזבו את האזורים הכפריים בצפון מזרח המדינה ונדדו לערים, מה שגרם לעליה בשיעור העוני ואי יציבות חברתית שהציתה את מלחמת האזרחים.
גלי המהגרים ממרכז אמריקה לארה"ב כיום מושפעים מאי יציבות כלכלית ומלחמת כנופיות, ומוחמרים ע"י ההשפעות השליליות של עליית הטמפרטורה בגואטמלה, אל-סלבדור והונדורס: ירידה בכמות הגשם (בצורות ומדבור), ירידה באיכות הקרקע, התפשטות מחלות צמחים וכן עליה במפלס הים (אל סלבדור תאבד 28% מקו החוף שלה עד סוף המאה).
גם בירדן, בעזה וברשות הפלסטינית יש מחסור חריף במים. בירדן המחסור נגרם בשל גידול משמעותי באוכלוסייתה (בגלל המלחמה בסוריה) במדינה שגם כך משאב המים בה במחסור. בעיר הבירה עמאן יש מים זורמים רק מספר שעות בשבוע. בצורות בעשור האחרון מחמירות את המצב. כמו בסוריה, הפגיעה היא בתפוקה החקלאית ובכלכלה מה שעשוי להוביל להגירה לערים וחוסר בטחון תזונתי.
חלק לא מבוטל מהפליטים האפריקאים שחוצים את הים התיכון בסירות בדרכם לאירופה, מגיעים מאזורים העוברים מדבור עם התפשטותו של מדבר סהרה.

איך זה משפיע על המגוון האקולוגי?

לאקלים השפעה סביבתית חשובה על בתי גידול (שהם המערכת השלמה של בעלי חיים, צמחים ומיקרואורגניזמים החיים במקום אחד). התחממות עשויה לגרום למינים שונים להגר לקווי רוחב צפוניים יותר או לגובה רב יותר (בהרים) שבהם הטמפרטורות מתאימות יותר להשרדותם. הגירה כזו עשויה לתרום להתרבות המין אבל גם לתחרות מוגברת, אזור מחייה קטן יותר או להכחדה כאשר אין לאן להגר. למשל פלישת יערות צפוניים לאזורי הטונדרה דוחקת את המינים שתלויים בטונדרה, כמו קריבו, שועלים ארקטיים או ינשופי שלג.

עלייה בגובה פני הים גורמת לחדירה של מי ים מלוחים למערכות מים מתוקים ולפגיעה בחברות אקולוגיות באזור החוף. זו יכולה להכריח מינים חשובים להגר או למות. בדרך זו מינים טורפים או נטרפים, שהם קריטיים לשרשרת המזון, נעלמים.

יש פרסום רב להכחדה של ריפים של אלמוגים שמתים עם עליית טמפרטורת הים (הלבנת אלמוגים). בנוסף, עלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני במי הים והעליה בחומציות הים הנובעת ממנה, פוגעת ביצורים בוני שלד (אלמוגים, חלזונות וצדפות). במערב הים התיכון הביא אירוע של עלייה קיצונית בטמפרטורה לידי תמותה רחבת היקף של מינים רבים הקשורים לקרקעית הים.

האקלים מהווה יסוד חשוב למחזור חייהם של מינים רבים (תרדמת חורף ונשירת עלים, לבלוב אביבי בעצי פרי או הגירת ציפורים). חורפים חמים יותר או קצרים יותר משבשים את המחזוריות ופוגעים לעיתים בפוריות המינים וסיכויי הישרדותם. זה קורה גם בגלל שנפגעת ההתאמה בין, למשל, פריחה והאבקה ע"י דבורים או בקיעת גוזלים ומצאי המזון הנדרש להישרדות המין.

השינוי האקלימי גורם גם להתפשטות של מחוללי מחלות שונים-למשל פרזיט צדפות הגורם למותן ומתפשט צפונה בחופי מזרח ארה"ב.
ה-IPCC העריך שלפחות 20-30% ממיני הצמחים ובעלי החיים עומדים בסיכון להכחדה עם השינוי האקלימי החזוי.

IPCC (2014). Settele, J., R. Scholes, R. Betts, S. Bunn, P. Leadley, D. Nepstad, J.T. Overpeck, and M.A. Taboada. Terrestrial and Inland Water Systems. In: Climate Change 2014: Impacts, Adaptation and Vulnerability . Part A: Global and Sectoral Aspects. Contribution of Working Group II to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change .

איך זה משפיע על הימים והאוקיינוסים?

ההתחממות הגלובלית ועליית הטמפרטורה במעלה וחצי או שתי מעלות צפויה לגרום בין השאר לעלייה במפלס פני הים כתוצאה מהפשרת הקרחונים (בעיקר בגרינלנד ובאנטארקטיקה) ומהתרחבות נפח המים בגלל מהתחממותם. עלייה זו תגרום להצפות נרחבות, והיות שכ-40% מהאנושות מתגוררת בקרבת חופים, כולל ערים גדולות רבות, מיליוני אנשים יאלצו לפנות את בתיהם כדי לעבור לקרקע יבשה.

על פי דו"חות ה-IPCC, גובה פני הים צפוי לעלות בין מטר אחד לשני מטרים עד סוף המאה, ולהמשיך לעלות עוד הרבה אחר כך גם אם העליה בטמפרטורות תתייצב. מספר מדינות איים שטוחים באוקיינוס השקט כבר הבינו שביתם יעלם מתחת לגלים בקרוב, והם מחפשים לעבור לשטחים אחרים כדי לשרוד. על פי דו"ח ה -IPCC, גובה פני הים לאחר עליית הטמפרטורה ב -2 מעלות יהיה גבוה יותר בכ -10 ס"מ מאשר אם תהיה עלייה של 1.5 מעלות בלבד.

העלייה בטמפרטורת המים גורמת לתופעה הנקראת הלבנת אלמוגים (Coral Bleaching), שבה האלמוגים מתים, ובעקבותיהם שונית האלמוגים כולה מתה. תופעה זו כבר נפוצה מאוד בעולם, ועבור עליה על 1.5 מעלות צפוי ש- 70-90% משוניות האלמוגים ייכחדו, לעומת 99% בעת עלייה של 2 מעלות.

השפעה נוספת היא שעליית ריכוז הפחמן הדו-חמצני במי הים, גורמת לעליה ביצירת חומצה פחמתית המעלה את חומציות המים. עליה זו מחלישה את השלד הגירני של יצורים בוני שלד כמו צדפות, אלמוגים וסרטנים, ומסכנת את קיומם.

איך המשבר האקלימי משפיע על הקוטב הצפוני והדרומי?

האזור הארקטי וחלק מאנטארקטיקה מתחממים במהירות כפולה משאר העולם. כתוצאה מכך, קרחונים ושלג נמסים ואזורי הים הקפוא מתכווצים. המסה זו משפיעה על שאר העולם מאחר והיא תורמת לעליית גובה פני הים. חצי האי האנטארקטי הוא אחד האזורים המתחממים בקצב הגבוה ביותר בעולם - הטמפרטורה הממוצעת בו עלתה ב-5 מעלות צלזיוס ב-50 השנים האחרונות. בחודש פברואר 2020 נמדדה בתחנת מחקר שם הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה בה אי פעם - 18.3 מעלות צלזיוס.

אזורי הקוטב משפיעים על האקלים בצפון אמריקה, אירופה ואסיה. ההתחממות הארקטית משפיעה על זרמים באוקיינוסים (כמו זרם הגולף) וכן על זרם הסילון באטמוספירה (ברום). ההוכחות מצטברות לכך שיש קשר בין מגמות אילו ואירועי מזג אוויר קיצוניים כולל תופעות של מזג אוויר קר מאוד (פולרי) בחצי הכדור הצפוני (אירופה, קנדה, ארה"ב).

בני האדם, בעלי חיים ובתי גידול באזורים הפולריים הם הראשונים להרגיש את השינוי. הצטמצמות שטחי הקרח בקוטב הצפוני (פולרי) מאיימת על בעלי חיים כמו דובי קוטב וכן על אורח החיים של הקהילות המקומיות ועל בתיהן. אחד האיומים הגדולים הוא המסת הפרמפרוסט (קרקע הקפואה תמיד) הגורמת להרס תשתיות, מפולות אדמה וצורך לפינוי יישובים (בסבלברד, נורווגיה, נאלצו לפנות חלק מעיר). המסת הקרקעות גורמת גם לשחרור לאטמוספירה של מצבורי מתאן שהיו כלואים בקרקע הקפואה.

צפוי שתוך מספר שנים הקוטב הצפוני יהיה חופשי מקרח בקיץ, כך שההמסה גם גורמת לפתיחת נתיבי מסחר ימיים חדשים וגישה למשאבי טבע, בעיקר של דלקי מאובנים. יש שיראו בזה יתרון, אך מלבד המאבק הפוליטי לשליטה במעברי המים והמשאבים הזמינים, יש סיכון גדול לזיהום הסביבה הארקטית ותרומה לכלכלה המבוססת על פליטות פחמן והתחממות אקלימית נוספת.

באנטרטיקה יש שכבה עצומה של קרח. אם שכבה זו תימס, היא תגרום לעליה של 60 מטר בגובה פני הים העולמיים. כ- 87% מהקרחונים בחוף המערבי של אנטרטיקה נסוגו ב-50 השנה האחרונה וקצב נסיגתם עולה. סכנת ההמסה גדולה יותר במקום שהקרחונים לא ממוקמים על בסיס סלעי אלא בתוך האוקיינוס. המים החמים חודרים מתחת למדף הקרח וממיסים אותו מלמטה.

הקרח מחזיר אור מצוין (בהיותו לבן) ותורם להתקררות. לאחר שהקרח נמס, נחשפת הקרקע או פני הים שמתחתיו, שהם כהים יותר, ולכן מתחממים יותר מהשמש, דבר המאיץ את קצב ההתחממות העולמית.

איך זה משפיע על אזורי המדבר?

אבל החורף בארצות הברית נעשה קר הרבה יותר!

בארצות הברית אכן היו בשנים האחרונות סופות שלג חורפיות שהביאו טמפרטורות של עשרות מעלות מתחת לאפס בחלקים נרחבים מהמדינה, הרבה מתחת למה שהתושבים רגילים מהעשורים הקודמים. הדבר גרם לרבים לפקפק בכך שהאקלים אכן מתחמם, והנשיא טראמפ צייץ "איפה ההתחממות הגלובלית כשצריך אותה?".

הסיבה למזג אוויר חריג זה היא ששינוי האקלים גרם לשינויים במערבולת הקוטבית - תנועה של אוויר קר מאוד סביב הקוטב הצפוני. שינוי זה גרם לרוחות הקוטביות לנשוב דרומה מעל ארצות הברית, ולקור העז. סופות אלה נמשכות ימים ספורים, ובחישוב הממוצע השנתי, הטמפרטורה הממוצעת עדיין נמצאת במגמת עליה.

הפתרונות למשבר האקלים

מה זה אנרגיה מתחדשת?

אנרגיה מתחדשת היא אנרגיה המופקת מתהליכים טבעיים שאינם מתכלים. דוגמאות לאנרגיה מתחדשת הן אנרגיה סולארית המופקת מהשמש (לייצור חשמל או לחימום מים), טורבינות רוח, סכרים הידרו-אלקטריים, אנרגיה גיאו-תרמית, וניצול זרמים בים. הפקת אנרגיה מתחדשת אינה כרוכה בפליטת זיהום סביבתי. רוב האנרגיה כיום בעולם מופקת ממקורות מתכלים: פחם, נפט וגז פוסילי, אותם יש להפיק ממקורות תת-קרקעיים, ולשרוף בתהליכים הגורמים לזיהום סביבתי רב, ובפליטת גזי חממה. דלקים אלה נקראים דלקים מאובנים, דלקים מחצביים או דלקים פוסיליים, מכיוון שהם תוצאה של חומר אורגני שבמשך מיליוני שנים היה קבור בבטן האדמה, בלחץ רב וחום גבוה.

כמות הדלקים המחצביים בכדור הארץ היא סופית, ויכולה להספיק לכמה עשרות שנים (גז ונפט) או מאות שנים (פחם). מכיוון שזמן ההתחדשות של אנרגיה מחצבית הוא מיליוני שנים, היא אינה נחשבת אנרגיה מתחדשת. אנרגיה גרעינית, בטכנולוגיה הקיימת כיום, אינה נחשבת אנרגיה מתחדשת כי כמות האורניום בכדור הארץ ככל הנראה יכולה להספיק לכמה עשרות שנים בלבד (תלוי בקצב ההפקה) והיא מייצרת פסולת גרעינית, אם כי בכמות קטנה מאוד יחסית לשיטות אחרות של אנרגיה מחצבית.

האם "גז טבעי" הוא אנרגיה ירוקה?

גז פוסילי, הנקרא "גז טבעי" על ידי תעשיית הדלקים, הינו דלק מאובנים (נוצר מהתאבנות של אורגניזמים מלפני מיליוני שנים) כמו נפט ופחם. אמנם גז הוא דלק שמזהם פחות מפחם ונפט, אך עדיין כדי להפיק ממנו אנרגיה צריך לשרוף אותו בתהליך שפולט כמות גדולה של CO2 לסביבה, ולכן הוא אינו מקור לאנרגיה ירוקה. עבור הפקת אותה כמות אנרגיה, שריפת גז גורמת לפליטת כחצי מכמות ה-CO2 שגורמת שריפת פחם, ואינה כרוכה בפליטה של חומרים מזהמים רבים שנפלטים בשריפת פחם. גז מורכב בעיקר ממתאן, שהוא גז חממה בפני עצמו, פי 26 יותר מפחמן דו-חמצני. הפקה, הובלה ושימוש בגז כרוכה בדליפות לאורך כל שרשרת האספקה. מספיק ש-3% מהגז ידלוף לאוויר, כדי שאפקט החממה של השימוש בגז יהיה גרוע מזה של פחם.

בעקבות מציאת מאגר תמר לחופי הארץ, ומאוחר יותר מאגר לוויתן הגדול ממנו, ממשלת ישראל מגדילה בהדרגה את הסתמכותה על גז כמקור האנרגיה העיקרי של מדינת ישראל, על חשבון פחם ונפט. הממשלה משתמשת במגמה זו, כדי להראות שישראל מפחיתה את פליטות הפחמן שלה ועומדת ביעדים שהציבה לעצמה בהסכם פריז, למרות שאינה עושה השקעות אגרסיביות באנרגיה מתחדשת. עמדתו הרשמית של משרד האנרגיה היא שגז הוא "דלק מעבר", כלומר מקור אנרגיה יעיל יותר מפחם ונפט, המשמש בתקופת המעבר לאנרגיה מתחדשת.

בנובמבר 2019 פורסם מכתב פתוח עליו חתומים יותר ממאה מדענים מובילים בישראל, כולל כמה מזוכי פרס נובל, הקורא לממשלה לחזור בה מתוכניתה להקים תחנות כוח נוספות מבוססות גז, ובמקום זאת להקים תשתית רחבה של אנרגיה מתחדשת. לדבריהם, אם לוקחים בחשבון דליפות של מתאן בעת ההפקה ושינוע של הגז, אין לו יתרון על פחם מבחינת אפקט אקלימי.

האם אנרגיה גרעינית היא פתרון למשבר האקלים?

ייצור אנרגיה גרעינית גורם לפליטת גזי חממה בתהליך כריית והעשרת האורניום, היצור, ההובלה והעיבוד הנדרש למוטות הדלק הגרעיני והפסולת וכן בניית המבנים עצמם, הכוללים כמות גדולה מאוד של בטון. תהליך ייצור האנרגיה עצמו אחראי לפליטה מעטה ביותר של גזי חממה, ולכן אנרגיה גרעינית מייצרת פחות גזי חממה מדלק מאובנים, אך יותר מאנרגיה מתחדשת.
ייצור חשמל באנרגיה גרעינית הוא תהליך מזהם כימית ורדיואקטיבית החל מכריית האורניום וכלה בפסולת הגרעינית. יש כיום כ- 300,000 טון פסולת גרעינית בעולם. פסולת רדיואקטיבית זו תמשיך להיות מסוכנת עוד מאות שנים, ואין בעולם כיום פתרון אמיתי לאחסון ארוך טווח שלה. תכנון והקמה של תחנת כוח גרעינית לוקח זמן רב ויקר מאוד, וגם התפעול שלה יקר, כך שמחיר החשמל המיוצר בה אינו זול במיוחד, ובמיוחד יקר יותר מאשר מתחנות כוח סולריות מודרניות.

אולם הנושא החשוב ביותר מבחינת דעת הקהל הוא נושא הבטיחות. שני האסונות שהיו בצ'רנוביל ובפוקושימה יצרו לאנרגיה גרעינית יחסי ציבור גרועים מאוד, למרות שאם משווים את מספר הנפגעים ממקרים אלה (אין מספרים מדויקים, אבל ככל הנראה מדובר במספר עשרות אלפים), למספר האנשים שמתו עד היום מזיהום אוויר (כ-7 מיליון מקרי מוות כל שנה לפי ארגון הבריאות העולמי), מקבלים פרופורציה אחרת. לעומת זאת הנזק הבריאותי מייצור אנרגיה מתחדשת הוא אפסי.

השאלה האם אנרגיה גרעינית היא הפתרון למשבר האקלים היא נושא לויכוח ער בקהילה המדעית, ועדיין אין בו הכרעה. כורים גרעיניים מדור 4, הנמצאים בפיתוח, יהיו בטוחים הרבה יותר, אולם לא יהפכו להיות מסחריים מספיק מהר כדי לשחק תפקיד משמעותי בעשר עד עשרים השנה הקרובות, שהן התקופה הקריטית.

טכנולוגיה אחרת הנושאת עמה הבטחה גדולה היא היתוך גרעיני - בניגוד לביקוע גרעיני (Fission) המבוסס על ביקוע של אטומים כבדים כמו אורניום, היתוך גרעיני (Fusion) מבוסס על חיבור של שני אטומי מימן לאטום של הליום. זהו התהליך שעליו מבוססות פצצות מימן, והוא זה שנותן לשמש את האנרגיה שלה. היתרונות של היתוך גרעיני הם רבים: אין פסולת רדיואקטיבית, חומר הגלם (מימן) נפוץ וזול מאוד, ודחיסות האנרגיה (כמה אנרגיה אפשר להפיק מקילוגרם אחד של חומר גלם) היא אדירה, כך שפריסה מסחרית נרחבת של כורים כאלה תגרום לחשמל להיות כל כך זול שלא יהיה שווה למדוד אותו בכלל. החיסרון הוא שכדי להצליח צריך לשלוט במימן הנמצא בטמפרטורה של 100 מיליון מעלות, וזה לא כל כך פשוט. היות ועדיין אין כורים מסחריים כאלה (אם כי כורים ניסיוניים כבר קיימים), לא ברור מה תהיה רמת הבטיחות שלהם.

למה היכולת לאגור אנרגיה בקנה מידה גדול היא קריטית?

היתרון הגדול של אנרגיה פוסילית (המופקת מדלקים מאובנים כמו פחם, נפט וגז פוסילי) על אנרגיה מתחדשת (בעיקר מרוח ושמש) הוא הזמינות שלה. בעוד שאנרגיה פוסילית זמינה בכל זמן ובכל מקום אליו אפשר להביא את חומר הדלק, אנרגיה מתחדשת תלויה באיתני הטבע: אנרגיה סולארית אפשר להפיק רק כל עוד השמש זורחת ולא מעונן, ואנרגית רוח תלויה ברוח הנושבת. זהו חסרון משמעותי. אם מטרתינו היא להגיע למצב בו רוב האנרגיה בה אנו משתמשים היא אנרגיה מתחדשת, מה נעשה בלילה, או חמור יותר - בחורף, כאשר העננים מכסים את פני השמים למשך שבוע ואף יותר? הפתרון: אגירת אנרגיה. בשעות השמש נייצר יותר חשמל ממה שאנו צריכים, ונאגור אותה במין מצבר גדול, לשימוש בשעות החשיכה. הבעיה היא שעוד אין מצברים כל כך גדולים, המספיקים לאנרגיה שצורכת עיר במשך חצי יממה, ובוודאי שלא במשך שבוע. זו הסיבה שבתחום המחקר של אגירת אנרגיה בקנה מידה גדול מושקעים משאבים גדולים מאוד.

גם כיום, כאשר השימוש באנרגיה מתחדשת הוא עדיין קטן, יש חשיבות גדולה לאגירת אנרגיה. צריכת החשמל במשך היום אינה קבועה: בקיץ שיא הצריכה הוא בצהריים, כשהכי חם וכולם מפעילים מזגנים, ובחורף הוא בערב כשקר ומפעילים תנורים. חברת החשמל צריכה להיות מסוגלת לספק את שיא צריכת החשמל, ולכן היא תקים תחנות כוח המסוגלות לייצר את כל ההספק הזה, למרות שבחלק גדול מהיום לא צריך את כולו. הקמה של תחנת כוח עולה מיליונים רבים, ועוד מיליונים רבים נוספים לתפעולה השוטף. לכן כדאי לייצר יותר חשמל בלילה, כאשר הדרישה לחשמל נמוכה ומחירו זול, לאגור אותו, ולהשתמש בו בשעות השיא במקום להקים תחנת כוח נוספת לצורך זה. זאת הסיבה שהקימו בארץ את מתקן האגירה השאובה בגלבוע.

איך אפשר לאגור אנרגיה בקנה מידה גדול?

ישנן מספר טכנולוגיות לאגירת אנרגיה, הנמצאות ברמות שונות של בשלות:

סוללות ליתיום-יון: כולנו מכירים את סוללות הליתיום-יון, שהן הטכנולוגיה המובילה היום בסוללות נטענות עבור מכשירים חשמליים, טלפונים סלולריים, מחשבים ניידים וכלי רכב חשמליים והיברידיים. החסרונות העיקריים של סוללות אלה הן: המחיר, השימוש במתכות, אורך החיים והבטיחות. עם צמיחת השימוש בהן, מחירן אמנם יורד בהדרגה, אולם הוא עדיין יקר מידי כאשר מדברים על אגירת חשמל בקנה מידה המספיק לעיר למספר שעות. בייצור הסוללות נעשה שימוש במתכות כמו קובלט, מנגן או ניקל, שכחומר גלם אינם נפוצים בעולם, והופכים סוללות משומשות לרעילות וקשות למיחזור. אורך החיים של סוללות ליתיום הוא בדרך כלל מספר שנים בודדות בלבד, וכאשר הן נטענות יתר על המידה הן מסוכנות ועלולות להתלקח או אפילו להתפוצץ, כפי שקרה למשל עם הסמסונג גלקסי נוט 7 שנאסר להעלות אותו על טיסות לאחר מספר תקריות, והחברה נאלצה להפסיק את שיווקו.

טכנולוגיות אחרות של סוללות על בסיס אנרגיה כימית: יש מחקר רב בנושא סוללות המשתמשות בחומרים אחרים, במטרה להתמודד עם החסרונות של סוללות ליתיום.

סוללות זרימה: סוללות רגילות מורכבות מאוסף של תאים קטנים יחסית. בסוללות זרימה יש תא אחד גדול מאוד בו יש זרימה של הנוזל האלקטרוליטי. היתרון הגדול הוא המחיר הזול הנובע מהכמות הקטנה הרבה יותר של החומר המשמש לאריזת התאים בסוללות רגילות.

אגירה שאובה (באנגלית Pumped Hydro Storage): זוהי כיום הטכנולוגיה המובילה באגירת אנרגיה בקנה מידה גדול, וכבר יש מתקן אחד בישראל בשירות חברת החשמל - בגלבוע. הרעיון הוא לנצל מקום בעל הפרש גבהים של מספר מאות מטרים, ולמקם שתי בריכות מים גדולות - האחת בפסגתו והשניה למרגלותיו. כאשר יש חשמל זול (כיום - בלילה, בעתיד של אנרגיה סולארית - בצהריים) משתמשים בו כדי לשאוב את המים מהבריכה התחתונה אל העליונה. כאשר יש צורך בחשמל, נותנים למים לזרום חזרה למטה, דרך טורבינות המייצרות חשמל כמו בסכר הידרואלקטרי. היתרונות: טכנולוגיה פשוטה ומבוססת, אין אבדן של אנרגיה עם הזמן שעובר, והפעלה מהירה - מהרגע שלוחצים על הכפתור עד שהחשמל מתחיל לזרום עוברות כ-90 שניות בלבד. החסרונות: דורש תנאי קרקע מיוחדים, בדרך כלל בא על חשבון שטחים פתוחים, ועלות גבוהה של תכנון והקמה.

מימן: שימוש באנרגיה סולארית להפרדת מים למימן וחמצן, ושימוש בתא דלק מימני לייצור חשמל כאשר תוצר הלוואי היחיד הוא מים. היתרונות הם צפיפות האנרגיה הגבוהה של המימן, והאפשרות לאגור ולשנע אותו. החסרונות הן מחירו הגבוה עדיין של ייצור המימן, ודליקותו ההופכת את השינוע והתדלוק בו למורכבים יותר.

אנרגיה קינטית: שימוש בחשמל כדי להאיץ את סיבובו של גלגל תנופה, ושימוש בסיבוב זה כדי לייצר חשמל בעת הצורך (כמו בדינמו). היתרונות הן שאין שימוש במתכות רעילות וכל מתקן כזה יכול להחזיק 20 שנה לפחות, אולם החיסרון העיקרי הוא איבוד אנרגיה של כאחוז אחד בשעה. יש חברת הזנק ישראלית בשם Chakratec המובילה בטכנולוגיה זו.

אוויר דחוס: בטכנולוגיה זו מנצלים חללים גדולים כמו למשל מכרות נטושים שאפשר לאטום, וממלאים אותם באוויר דחוס. כאשר יש צורך באנרגיה, משחררים את האוויר דרך טורבינה המייצרת חשמל. טכנולוגיה נוספת כוללת דחיסה וקירור של אוויר ואיכסונו כנוזל.

איך העולם מתמודד?

מה קורה באירופה?

כבר שנים רבות שהאירופאים נמצאים בחזית המאבק במשבר האקלים: במודעות לבעיה, בחקיקה ובפעולה.
בועידת האקלים במדריד בדצמבר 2019, הכריז האיחוד האירופי על הדיל האירופי הירוק (על משקל הדיל הירוק החדש של הדמוקרטים בארה"ב).

מה קורה בארצות הברית?

בארצות הברית נושא משבר האקלים הפך לנושא פוליטי: המפלגה הרפובליקנית, ובראשה הנשיא טראמפ (שאמר בקמפיין הבחירות שלו ששינוי האקלים הוא קונספירציה של הסינים), מתכחשת לבעיה, מתנגדת לחשיבות ודחיפות הנושא, ומסרבת להשקיע בו כספים פדרליים בטענה שהדבר יהיה נטל כבד על הכלכלה. מנגד, המפלגה הדמוקרטית תומכת בהשקעות פדרליות חסרות תקדים במסגרת התוכנית הנקראת הניו דיל הירוק, וטוענת שזה צריך להיות מנוע הצמיחה העיקרי של הכלכלה בעשורים הקרובים. במידה מסוימת, אפשר להסביר זאת על רקע אידאולוגי: המפלגה הרפובליקנית היא הימין הכלכלי, הדוגלת בשוק חופשי ללא רגולציה, ובממשל קטן שלא מתערב בחיי האזרחים. לעומתם המפלגה הדמוקרטית מחזיקה בעמדות קצת יותר שמאליות מבחינה כלכלית (אם כי עדיין ימניות יחסית למערב אירופה הדוגלת במדינת רווחה), ותומכת בהתערבות יותר גדולה של הממשל, כמו לדוגמה בנושא ביטוח בריאות לאומי. הסבר נוסף הוא ההשפעה העצומה שיש ללובי חברות האנרגיה הגדולות על המפלגה הרפובליקנית. חשוב לציין שהפער הגדול בעמדות המפלגות הוא חדש יחסית, ועוד בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים המפלגה הרפובליקנית הובילה חקיקה סביבתית משמעותית. יכול להיות, כפי שמסבירה נעמי קליין בספרה "זה משנה הכל", שהרפובליקנים מבינים את האיום האמיתי שיש למשבר האקלים ולדרכים להתמודדות מולו על תפיסת עולמם.

אם לוקחים בחשבון את פליטות הפחמן ההיסטוריות מאז תחילת המהפכה התעשייתית, ארצות הברית אחראית לחלק הארי של הפליטות. אמנם בשנים האחרונות סין עקפה אותה בפליטות שנתיות, אולם זה רק בגלל שרוב הייצור של מוצרים שהאמריקאים קונים, עבר למזרח. לאחר שהנשיא טראמפ נכנס לתפקידו בשנת 2016, הוא הודיע שארצות הברית תפרוש מהסכם פריז, לטענתו מכיוון שההסכם אינו הוגן כלפי ארצות הברית. כלומר, טראמפ מסרב להכיר באחריות ההיסטורית שיש לארצות הברית על יצירת הבעיה. לעומתו, יצאו מספר מדינות כמו קליפורניה, ומספר ערים כמו ניו יורק וסיאטל, בהכרזות שהן נשארות מחוייבות להסכם, והציבו לעצמן יעדי צמצום פליטות אגרסיביים ביותר.

מי עוד יכול להשפיע חוץ מהמדינות עצמן?

חוץ ממדינות, ישנן אלפי ערים, אזורים וחברות מסחריות שהתחייבו להפחית פליטות פחמן שבאחריותם. ארגון NAZCA של האו"ם עוקב אחרי התחייבויות אלה, ומציג אותן באופן גרפי וקל להבנה באתר האינטרנט שלו. ארגון גרמני בשם מכון האקלים החדש פרסם בספטמבר 2019 דו"ח המעבד נתונים אלה, ומציג תוצאות מעודדות. על פי הדו"ח, במידה וכל הערים, האזורים והחברות המסחריות אכן יעמדו ביעדים שהציבו לעצמן, בנוסף לעמידה ביעדים שהציבו המדינות תחת הסכם פריז, הטמפרטורה הגלובלית צפויה להשאר מתחת לרף שתי המעלות. המסקנה היא שלגופים כמו ערים, אזורים וחברות מסחריות יש השפעה מכרעת על תוצאות המאבק במשבר האקלים.

דוגמה יפה לעיר שאימצה יעדים מרחיקי לכת בנושא האקלים היא אמסטרדם: בינואר 2019 הציגה העירייה תכנית הכוללת צמצום פליטות ב- 55% עד 230, וב-95% עד 2050, התנתקות מתשתיות גז פוסילי עד 2040 לטובת שימוש באנרגיה מתחדשת, והפיכת כל התשתיות בעיר לניטרליות מבחינת פליטות פחמן. הבנייה כולה בעיר תוכפף לתקן מחמיר של בנייה ירוקה, והתחבורה תהפוך לנטולת פליטות עד 2030, על ידי פריסה רחבה של עמדות טעינה לרכבים חשמליים, והרחבת האיזורים שאליהם מוגבלת כניסת כלי רכב (כולל סירות) המונעים בבנזין או בדיזל.

מה זה דליפת פחמן?

דליפת פחמן היא מצב בו חברה מסחרית המייצרת מוצר עתיר פחמן, מחליטה עקב חקיקה סביבתית המייקרת את הייצור המקומי, להעביר את הייצור למדינה אחרת, בה הרגולציה נוחה יותר והייצור זול יותר. כך לא רק שפליטות הפחמן מייצור המוצר לא מופחתות, הן אפילו עולות בגלל שצריך לשנע אותו לאחר הייצור למדינה המקורית, וכמובן שרבים מהעובדים במפעל המקורי יפוטרו. אמנם בסיכומי הפליטות של כל מדינה, מצבה של מדינת המקור ישתפר, אך מה שבאמת חשוב מבחינה אקלימית הוא סך כל הפליטות בעולם, וזה יגדל ולא יקטן.

דוגמה טובה לכך היא ייצור פלדה, שדורש אנרגיה רבה וגורם לפליטות של כמויות גדולות של פחמן. ייצור הפלדה הוא נושא שקיבל התייחסות מיוחדת בתוכנית האקלים האירופית החדשה - הדיל הירוק האירופי. אירופה מצד אחד רוצה להטיל מס פחמן שייקר את ייצור הפלדה באירופה, אך מצד שני אינה רוצה שחברות המייצרות פלדה באירופה יעבירו את הייצור למזרח הרחוק שבו אין מס פחמן, כך שפליטות הפחמן יהיו שם במקום באירופה, ונוסף על כך יהיה צורך לשנע את הפלדה באוניות לאירופה תוך פליטת כמות נוספת של פחמן, וכן יהיה צורך לפטר את עובדי הייצור האירופים. דרך אחת להתמודד עם דליפות פחמן היא להטיל מכסים על מוצרים מיובאים, המשקפים את מס הפחמן על ייצור ושינוע המוצרים.

אחת הסיבות לכך שסין אחראית ליותר פליטות פחמן מכל מדינה אחרת, לאחר שעברה את ארצות הברית בשנים האחרונות, היא שחלק נכבד ממוצרי הצריכה שקונים אזרחי המדינות המפותחות מיוצרים בסין. אם ספירת הפליטות של מדינה הייתה לוקחת בחשבון את ייצור המוצרים המיובאים אליה, ארצות הברית הייתה עדיין המדינה המובילה בפליטות פחמן. הפרלמנט האירופי קרא לאמץ מדיניות סחר אשר תמנע מצבים כאלה.

להרחבה:

מה קורה בישראל?

מהן ההשפעות הצפויות של שינוי האקלים על ישראל?

ישראל נמצאת באזור מעבר בין האקלים הצחיח של צפון אפריקה וחצי האי ערב, והאיזור הממוזג והגשום של אירופה. האקלים בישראל מושפע משילובים של תהליכים אטמוספריים טרופיים ואילו של קווי רוחב בינוניים. למשל מסלול סופות החורף, הקובע את כמות הגשם שלנו. לכן האקלים שלנו רגיש מאוד לשינוי האקלימי והוגדר כ"נקודה חמה".

מתחילת העידן התעשייתי, ממוצע הטמפרטורה העולמי עלה ב- 1 מעלה צלזיוס ואילו באגן הים התיכון הוא עלה ב- 1.4 מעלה. ההערכה היא שאזורנו יתחמם לפחות 20% יותר מהממוצע העולמי השנתי, ואילו הקיץ יתחמם ב-40% יותר. אפילו אם נצליח לשמור את עליית הטמפ' העולמית של 1.5 מעלה (הסכם פריז), אצלנו צפויה עלייה של 2.2 מעלות בטמפ' המקסימום היומית עד סוף המאה. כמו-כן יגברו אירועי גלי חום. חזוי כי מספר גלי החום יעלה מ-1 לשנתיים למספר גלי חום בשנה.

קשה יותר לחזות את השינוי בגשם בגלל השונות הבין-שנתית הגדולה בכמותו. אולם חזוי כי כמות המשקעים תפחת, והם יהיו מרוכזים במספר אירועי גשם קיצוניים, כך שהפוטנציאל לחלחול ולאגירת מי הגשמים יקטן. כמו כן צפויה עלייה במספר שנות הבצורת, אורכן ועוצמתן.

השירות המטאורולוגי מדווח, בדו"ח האחרון שלו מ-2018, כי נמצאה מגמת התחממות מובהקת בכל האזורים בישראל בשנים 1988-2016 בקצב של 0.4-0.7 מעלות צלזיוס לעשור.

האם זאת סכנה ביטחונית לישראל?

מגמת ההתחממות וההתיבשות מהווה איום על משק המים בישראל ועל הסכמי המים של ישראל עם שכנותיה. בצפון ישראל תלויה במים שמקורם בלבנון (נחל חצבני, עיון והאגן התת קרקעי המזין את נביעות דן).

כל המדינות באיזור, למעט טורקיה, סובלות כבר היום ותסבולנה עוד יותר בעתיד ממחסור במים. המחסור במים בעזה, ברשות הפלסטינאית, בירדן ובסוריה חמור ויחריף. עירק סובלת ממחסור במים הגורם לגלי הגירה ממנה ובעתיד תסבול כנראה גם מהצפת הדלתא של השאט אל ערב. במצרים צפויה הצפה של מרבית השטחים הפוריים בדלתא של הנילוס עד סוף המאה יחד עם הקטנה בכמות המים הזורמים בנילוס. עזה תסבול גם מעליית מפלס הים שתפגע, בין היתר, במעט מי התהום השפירים שנותרו לה. ירדן נמצאת כבר היום במצב של מחסור מים חמור ורק התפלה תציל אותה.
ככל שמשבר המים יגדל והטמפרטורות תעלנה, גידולים חקלאיים יפגעו. גם כמות הדגים תפחת, בין היתר בשל הירידה ברמת החמצן המומס שההתחממות גורמת לה.

מחסור במים ובמזון מהווה סכנה. במקרים רבים בהיסטוריה האנושית, ולאחרונה בסוריה, הוא גורם לאי שקט חברתי, לחצי הגירה, משברים פוליטיים ומלחמות. מצב בו עשרות או מאות אלפי פליטי אקלים צובאים על גבולותיה של ישראל הוא סכנה בטחונית חמורה.

מה אפשר לעשות?

מהן מיטיגציה ואדפטציה?

אלו הן שני סוגי ההתמודדות עם שינוי האקלים:

מיטיגציה או הפחתה היא התמודדות עם הגורמים לבעיה, כלומר הפחתת פליטות של גזי חממה, והגדלת הקליטה שלהם מתוך האטמוספירה. הפחתת הפליטות יכולה להתבצע על ידי מעבר לשימוש באנרגיה מתחדשת (שמש, רוח, זרמי מים וכולי) במקום שריפת דלקים, התייעלות אנרגטית, הקטנת פליטות של גזי חממה מהתעשייה, מעבר לתחבורה מבוססת חשמל, צמצום צריכת מזון מן החי וכולי. קליטת פחמן דו-חמצני מהאוויר יכול להתבצע באמצעים טבעיים כמו שתילה מאסיבית של יערות, או באמצעים תעשייתיים הנמצאים עדיין בפיתוח. אפשרות קיצונית יותר היא שימוש בהנדסת אקלים.

אדפטציה, או הסתגלות, היא ההתמודדות עם התוצאות של האקלים המשתנה. המטרה היא בניית חוסן והקטנת הפגיעות שלנו להשפעות שינוי האקלים כגון עלייה בגובה פני הים, התגברות במספר ובעוצמה של תופעות מזג אוויר קיצוני, מחסור במזון ומים וכולי.

להרחבה:

מה זה מס פחמן?

מס פחמן הוא מס המוטל על פליטת CO2 כתוצאה משריפת דלק מאובנים (פחם, נפט וגז פוסילי) בתהליך יצירת אנרגיה. CO2 הוא גז חממה שעליית הריכוז שלו באטמוספירה מחזקת את אפקט החממה ויוצרת התחממות עולמית. מס הפחמן נועד לפגוע באחד היתרונות הגדולים של הפקת אנרגיה מדלק מאובנים והוא העלות הנמוכה שלה לעומת אנרגיות ירוקות, בכך מקדם צמצום בשימוש בדלק מאובנים ומעודד יצירת אנרגיה מטכנולוגיות נקיות.

במונחים כלכליים, תפקידו של מס הפחמן הוא להפנים השפעות חיצוניות, כלומר לגרום לכך שמחירם של מוצרים יגלם את הנזקים שייצור, שינוע ושימוש במוצרים אלה גורמים לסביבה.

מה זה כלכלה מעגלית?

הכלכלה אליה אנו רגילים היא לינארית: מסלול חייו של מוצר מתחיל בהפקת חומרי הגלם, העוברים למפעל המייצר את המוצר, המשווק לצרכנים, שמשתמשים בו, ואז זורקים אותו לאשפה, שבדרך כלל מגיעה להטמנה או לשריפה. כך כל המשאבים המושקעים בייצור המוצר הולכים לאיבוד כאשר הוא מושלך לאשפה. הדוגמה הקיצונית ביותר היא כלי פלסטיק חד פעמיים, שבייצורם מושקעים משאבים ואנרגיה רבים, נפלט זיהום רב, וכשהם מגיעים לאשפה אינם מתכלים, וכל זאת למען שימוש קצר של כמה דקות. למעשה חלק ניכר מהתעשייה כיום מכוון להחלפה של מוצרים או חלקים במקום לתיקונם, וזאת כדי לעודד צמיחה כלכלית.

בכלכלה מעגלית אין אשפה - כל מוצר, לאחר שאינו שימושי עוד, משמש חומר גלם למוצרים אחרים. ההשראה מגיעה מהטבע, בו אין אשפה כלל, וכל יצור או חומר המסיים את חייו הופך למזון עבור יצור אחר. את העקרון פיתחו המעצב האמריקאי וויליאם מקדונו והכימאי הגרמני מייקל בראונגארט, כפי שמתואר בסרט הדוקומנטרי המצוין "פסולת שווה מזון" משנת 2007, וקראו לו "מעריסה לעריסה", או באנגלית Cradle to Cradle (בניגוד לכלכלה הלינארית שהיא מעריסה לקבר). השיטה דוגלת במכירה של שירותים במקום מוצרים. לדוגמה, נמל התעופה סחיפהול באמסטרדם קונה מחברת פיליפס שירותי אור במקום מנורות - החוזה ביניהן קובע כמה אור צריך להיות בכל מקום, ובאחריות פיליפס לספק את האור הזה. ההסכם הזה מעודד את פיליפס לתקן גופי תאורה קיימים במקום לזרוק אותם ולהתקין חדשים במקומם, ולשדרג את גופי התאורה בשדה התעופה לחסכוניים יותר בחשמל היות ופיליפס היא זאת שמשלמת את חשבון החשמל.

ביוזמת הדיל הירוק האירופי שפורסמה בדצמבר 2019 יש דגש על פיתוח וקידום כלכלה מעגלית כאמצעי התייעלות וצמצום פסולת.

אילו סוגים של אנרגיה מתחדשת מתאימים לישראל?

הסוגים הנפוצים של אנרגיה מתחדשת בעולם הם: שמש PV, שמש תרמוסולארית, רוח, הידרואלקטרית, גיאותרמית, וביו-אנרגיה.
אנרגיית שמש היא המתאימה ביותר לישראל, היות ובישראל יש מספר גבוה מאוד יחסית של ימי שמש בשנה, וקרינת השמש חזקה יחסית לאירופה וצפון אמריקה (בגלל שישראל קרובה יותר לקו המשווה). תאים פוטו-וולטאים (PV) מהם בנויים פאנלים סולאריים, הם חצאי מוליכים (בדרך כלל סיליקון) שמייצרים חשמל מאור השמש. טכנולוגיית PV השתכללה והתקדמה מאוד בעשרות השנים האחרונות, ומחירה צלל לאחוזים בודדים ממה שהיה עד לפני כעשר שנים בלבד. אנרגיה תרמו-סולארית מנצלת את חום השמש כדי לחמם (בדרך כלל מים) ומשתמשת בחום זה. ישראל היא חלוצה ומובילה עולמית בשימוש בדודי שמש לחימום מים ביתי. בקנה מידה תעשייתי, ישנן תחנות כוח, כמו למשל באשלים, בהן מראות מרכזות את אור השמש על אלמנט חימום בראש מגדל, שיכול להגיע לטמפרטורות של אלפי מעלות, ומפיקות חשמל מחום זה.
אנרגיית רוח נפוצה מאוד בעולם, אולם אינה תופסת תאוצה בארץ. טורבינות רוח מודרניות הן ענקיות ומגיעות לגובה של כ-150 מטר. ישנן לכך מספר סיבות, אולם הסיבה העיקרית היא שישראל נמצאת על נתיב הנדידה העונתית של כחצי מיליארד ציפורים פעמיים בשנה, וקיים חשש רב שטורבינות רוח גדולות יכולות לפגוע במספר גדול של ציפורים במעופן. סיבה נוספת היא שישראל אינה מצטיינת ברוחות חזקות הנושבות באופן קבוע.
אנרגיה הידרו אלקטרית מופקת כאשר בונים סכר על נהר גדול ומייצרים הפרש גבהים משמעותי המאפשר הפקת חשמל מזרימת המים. בישראל הייתה תחנת כוח הידרואלקטרית בנהריים שבנה פנחס רוטנברג בשנת 1932 שפעלה בהצלחה וסיפקה חשמל לסביבתה, אולם היא ננטשה ונהרסה במלחמת העצמאות. בישראל אין נהרות גדולים עם מפלים גבוהים בקנה מידה המאפשר הפקת חשמל בהספק משמעותי. הפרויקט היחידי בהקשר זה הוא תעלת הימים בה מתוכננת הזרמת מים מים סוף ליד עקבה, דרך הערבה, עד ים המלח, וניצול הפרש הגובה של ים המלח (426- מטר) לייצור חשמל.
אנרגיה גיאותרמית מופקת על ידי ניצול החום הגבוה בתת הקרקע במקומות בהם קרום כדור הארץ הוא דק יחסית. מזרימים מים לעומק הקרקע, שמתחממים מאוד, וכשהם עולים לפני הקרקע מייצרים מהם חשמל. אחת החברות הותיקות והמובילות בעולם בתחום זה היא חברת אורמת הישראלית, אולם אין להם פרויקטים בארץ, ככל הנראה בגלל חוסר התאמה של התנאים הגיאולוגיים.
ביואנרגיה היא הפקת אנרגיה מחומרים ביולוגיים, כמו למשל ייצור מתנול מגידולים חקלאיים כמו תירס, ושימוש במתנול כתחליף לדלק נוזלי ברכבים או במטוסים. סוג נוסף של ביואנרגיה הוא ייצור גז מתאן מפסולת אורגנית. באירופה נפוצה מאוד שריפה של פסולת ביתית לצורך הפקת אנרגיה. בישראל יש מתקן אחד של RDF בפארק המיחזור שרון (לשעבר חירייה), שמפריד שאריות פלסטיק מפסולת ביתית, ומעביר אותה למפעל נשר לייצור מלט, המשתמש בה לחימום הכבשנים שלו (במקום להשתמש בסולר).
ישנן טכנולוגיות נוספות לייצור אנרגיה מתחדשת, כמו למשל מגלים או זרמים בים, מגיאות ושפל, וכולי, אולם הן טרם הוכיחו את עצמן מבחינה מסחרית עדיין.

איך אפשר לייצר חשמל מהשמש בישראל?

מה עושה מדינת ישראל בנושא המשבר האקלימי?

מה הפער בין מה שעושים למה שצריך לעשות?

בנובמבר 2019 פרסם האו"ם שני דו"חות החוקרים שאלה זו לעומק. הראשון נקרא דו"ח פערי ההפקה, והוא בודק את הפערים בין הפקת דלקים מאובנים בתרחיש עסקים כרגיל (כלומר לפי הפרסומים של חברות האנרגיה על המאגרים שברשותן ובכוונתן לנצל, לתרחיש בו כל המדינות עומדות ביעדים עליהם הצהירו בהסכם פריז, לבין התרחישים שיכולים להוביל לעמידה ביעדים של התחממות מכסימלית של שתי מעלות ושל מעלה וחצי. בקיצור: הפערים גדולים מאוד.
הדו"ח השני נקרא דו"ח פערי הפליטות, והוא בודק את הפערים בין פליטות הפחמן של מספר מדינות מפתח בתרחישים שונים.

כדי להבין את הפערים הללו, כדאי להסתכל בהשוואה הגראפית ביניהם, לדוגמה בגרף הזה (מאתר ClimateInteractive.org). הגרף הכתום מייצג את מה שיקרה אם נמשיך לפי תרחיש "עסקים כרגיל", ונגיע להתחממות של 4.2 מעלות עד סוף המאה - תוצאה קטסטרופלית בכל קנה מידה. במידה ומדינות העולם ימלאו את כל ההתחייבויות שלהן להסכם פריז, הצפי הוא לפי הגרף הכחול, שמגיע להתחממות של 3.3 מעלות עד סוף המאה. הגרפים הירוקים מציגים את התרחישים אליהם אנו שואפים להגיע, של התחממות מכסימלית בת 1.8 מעלות, או במקרה הטוב יותר, 1.5 מעלות בלבד. כפי שאפשר לראות מהגרפים, ההבדלים ביניהם הם עצומים, ולדי להגיע לגרפים הירוקים יש צורך בקיצוצים חדים מאוד בפליטות גזי החממה, שמתחילים כבר בשנים הקרובות.

האם עדיין יש תקווה? (כן, בעיקר אם תשתפו את הדף הזה)

גם אם נפסיק לפלוט גזי חממה לגמרי ומייד, ההתחממות האקלימית תמשיך עוד זמן רב. ללא פעולה מהירה ומשמעותית להפחית פליטות, הטמפרטורה העולמית נמצאת במסלול עלייה של 6 מעלות צלזיוס בממוצע העולמי שמשמעותו אסון. אולם עדיין לא מאוחר להילחם על הפחתת פליטות גזי חממה ויישום דרכי הסתגלות. הבעיה היא שנדרשת תגובה מורכבת ומתואמת גלובלית שיש לה השלכות כלכליות, חברתיות, פוליטיות ומוסריות מרחיקות לכת יחד עם מאמצים מקומיים ואזוריים.

התנועה הסביבתית צומחת בקצב גובר והולך בשנים האחרונות, והאג'נדה הסביבתית מתחילה לראשונה להיות נושא משמעותי בדיונים פוליטיים לאומיים ובינלאומיים. לצערנו בישראל הנושא עדיין נחשב נישתי, ומופיע במצע המפלגתי רק של מפלגות בודדות (מהשמאל בלבד). רק מחאה עממית גדולה וחוצת מגזרים תבהיר לפוליטיקאים הישראלים שלעם בציון אכפת מהנושא עד כדי כך שהוא משפיע על הפתק שישימו בקלפי.

# data[].attributes.attachment_link.title
אין לך מושג ירוק? ריכוז שאלות ותשובות בנושא משבר האקלים -

# data[].attributes.attachment_link.description
מידע זה נאסף, נכתב ומעודכן בכל עת על ידי חברי תא מחקר במגמה ירוקה. רוצה לעזור לנו, ולהנגיש ידע שימושי נוסף לציבור האקטיביסטים ולציבור הרחב? הצטרפ/י אלינו לתא מחקר מה זה בעצם שינוי אקלים? מדובר בשינוי של מזג האוויר והטמפרטורות הממוצעות לאורך זמן ובקנה מידה עולמי. בקיצור: העולם שלנו מתחמם, וזה בגלל פעילות אנושית.

# data[].attributes.headline
חידות בריחה התחממות גלובלית, יסודי 

# data[].attributes.subject
חידות בריחה התחממות גלובלית, יסודי 

# data[].attributes.attachment_link.title
יחידת הוראה- חידות בריחה - התחממות גלובלית

# data[].attributes.headline
חינוך חברתי ערכי לסוגיית משבר האקלים, מעודד לאקטיביזם. (מצורף קובץ עזרים), יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
חינוך חברתי ערכי לסוגיית משבר האקלים, מעודד לאקטיביזם. (מצורף קובץ עזרים), יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך_משבר_האקלים.01

# data[].attributes.headline
קובץ עזרים - חינוך חברתי ערכי לסוגיית משבר האקלים, מעודד לאקטיביזם, יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
קובץ עזרים - חינוך חברתי ערכי לסוגיית משבר האקלים, מעודד לאקטיביזם, יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.title
עזרים למערך משבר האקלים

# data[].attributes.headline
העיר קוריטיבה בברזיל דוגמא לתחבורה בת קיימה.ראש העיר הפך את מרכז העיר לאזור ללא מכוניות ועם תחבורה ציבורית מקיימת. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
העיר קוריטיבה בברזיל דוגמא לתחבורה בת קיימה.ראש העיר הפך את מרכז העיר לאזור ללא מכוניות ועם תחבורה ציבורית מקיימת. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ניצן הורוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
"אגדה אורבנית" - הסרט המלא!

# data[].attributes.headline
כיצד  משפיע השינוי באקלים על הצמחים?, חט"ב, חט"ע 

# data[].attributes.subject
כיצד  משפיע השינוי באקלים על הצמחים?, חט"ב, חט"ע 

# data[].attributes.headline
איך משבר האקלים הורג אותנו? חט"ב ,חט"ע.

# data[].attributes.subject
איך משבר האקלים הורג אותנו? חט"ב ,חט"ע.

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד לא קיים | מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.headline
ההשפעות הארוכות  הטווח של שינוי האקלים על היערות בעולם. חט"ב .חט"ע.

# data[].attributes.subject
ההשפעות הארוכות  הטווח של שינוי האקלים על היערות בעולם. חט"ב .חט"ע.

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד לא קיים | מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.headline
היערכות ישראל לשינויי אקלים, המשרד להגנת הסביבה.  חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
היערכות ישראל לשינויי אקלים, המשרד להגנת הסביבה.  חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.title
היערכות ישראל לשינויי אקלים - שרון רהב

# data[].attributes.headline
זיהום אויר בעיות ופתרונות. יסודי.

# data[].attributes.subject
זיהום אויר בעיות ופתרונות. יסודי.

# data[].attributes.attachment_link.title
זיהום אוויר בעיות ופתרונות  - לבנה וול

# data[].attributes.headline
זיהום אויר -הורג אותנו.

# data[].attributes.subject
זיהום אויר -הורג אותנו.

# data[].attributes.body
יסודי. חט"ב.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
המשרד להגנת הסביבה - הערוץ הרשמי

# data[].attributes.attachment_link.title
זיהום האוויר הורג!

# data[].attributes.headline
מצגת מלווה יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים. יסודי

# data[].attributes.subject
מצגת מלווה יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים. יסודי

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת למערכי שיעור יסודי מצעד האקלים

# data[].attributes.headline
מערך מלווה למצגת יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים (עברית) יסודי

# data[].attributes.subject
מערך מלווה למצגת יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים (עברית) יסודי

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך פעילות יסודי לקראת מצעד האקלים_2019

# data[].attributes.headline
מערך מלווה למצגת יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים (ערבית) יסודי

# data[].attributes.subject
מערך מלווה למצגת יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים (ערבית) יסודי

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך פעילות יסודי לקראת מצעד האקלים_ערבית 2019

# data[].attributes.headline
יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים. על יסודי

# data[].attributes.subject
יחידת לימוד התחממות גלובלית ומשבר האקלים. על יסודי

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנית התחממות גלובלית  ושינוי אקליים - על יסודי

# data[].attributes.headline
אתר חיים וסביבה מכיל מגוון חומרים בנושא אקלים. 

# data[].attributes.subject
אתר חיים וסביבה מכיל מגוון חומרים בנושא אקלים. 

# data[].attributes.attachment_link.title
אקלים ישראל - ריכוז הידע העדכני בנושא משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
ישראל חווה כבר היום את השפעות שינוי האקלים בדמותן של בצורות, שריפות ושיטפונות. כיצד תכנית ההיערכות הלאומית, שהתקבלה בממשלה ביולי 2018, תקטין את הסיכון הבריאותי, הסביבתי והכלכלי שבפתח?

# data[].attributes.headline
סרטון משבר האקלים: נקודת האל חזור קרובה / המשרד להגנת הסביבה

# data[].attributes.subject
סרטון משבר האקלים: נקודת האל חזור קרובה / המשרד להגנת הסביבה

# data[].attributes.headline
מערך שיעור בנושא זיהום אויר./כולל מצגת .יסודי כיתה ה. מותאם לחרדי.

# data[].attributes.subject
מערך שיעור בנושא זיהום אויר./כולל מצגת .יסודי כיתה ה. מותאם לחרדי.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל פדגוגי חרדי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השיעור המוצע הוקלט במהלך תקופת חירום שנוצרה עקב התפשטות נגיף הקורונה בארץ ובעולם. ככל שהנך מזהה בין התכנים יצירה שלך שלדעתך לא ניתן לה קרדיט הולם אנא פנה אלינו בדוא"ל כדי שנוכל לעדכן זאת. מודים על ההבנה

נתנסה באיסוף מזהמים, נכיר מקורות המזהמים את הסביבה, נחשוב על פתרונות וחלופות לאיכות אוור ונתנסה בסמולציה המוכחה כדאות כלי תחבורה שונים. נשער השערות, נזהה תוצאות ונסק מסקנות.

פורטל זה נבנה עבור מורים ונועד לשימוש צרכי חינוך בלבד. העמוד מכיל קישורים לאתרים חיצוניים שאינם אתרי משרד החינוך. תוכן אתרים אלה וכל המוצג בהם (לרבות פרסומות) הינו באחריות בעלי האתרים בלבד. אם נתקלתם בבעיה כלשהי או שיש לכם הצעות או הערות בנוגע לתוכן, באפשרותכם לפנות אלינו בדוא"ל : pop-charedi@education.gov.il

# data[].attributes.attachment_link.title
זיהום אויר - פורטל פדגוגי חרדי

# data[].attributes.attachment_link.description
השיעור המוצע הוקלט במהלך תקופת חירום שנוצרה עקב התפשטות נגיף הקורונה בארץ ובעולם. ככל שהנך מזהה בין התכנים יצירה שלך שלדעתך לא ניתן לה קרדיט הולם אנא פנה אלינו בדוא"ל כדי שנוכל לעדכן זאת. מודים על ההבנה נתנסה באיסוף מזהמים, נכיר מקורות המזהמים את הסביבה, נחשוב על פתרונות וחלופות לאיכות אוור ונתנסה בסמולציה המוכחה כדאות כלי תחבורה שונים.

# data[].attributes.headline
מה הסיפור של שינוי האקלים? / זוית בחינוך

# data[].attributes.subject
מה הסיפור של שינוי האקלים? / זוית בחינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עלינה פישמן

לרגל שבוע של אירועי אקלים בישראל ובעולם, עשינו סדר בבעיה העולמית שצריכה להטריד כל אחד ואחת מאתנו - שינוי האקלים העולמי

"אם צריך היה להמציא בעיה שלאף אחד לא יהיה אכפת ממנה - היה זה שינוי האקלים הגלובלי". כך היטיב לנסח החוקר והסופר דן אריאלי את בעיית שינוי האקלים. אף שכבר שנים מתריעים מדענים ברחבי העולם שאנו נמצאים בעיצומו של משבר אקלים חריף, שמציב איום חמור על החיים על פני כדור הארץ, לא רק שדעת הקהל העולמית אינה נזעקת לנוכח איום בסדר גודל כזה - אלא שהציבור אפילו די אדיש לנושא והעולם ממשיך לשדר "עסקים כרגיל".

מסקרים שנערכו בארצות הברית עולה כי מרבית הציבור האמריקאי מודע לתופעת שינוי האקלים, אולם כ-39 אחוז מהנשאלים אינם משוכנעים שיש סיבה לדאגה. והמצב בישראל לא כל כך שונה: תוצאות סקר שנערך ב-2015 מצביעות על כך שכיום יותר אנשים בישראל אינם מאמינים בחומרת מצב התחממות כדור הארץ, בהשוואה לעשור הקודם.

יש סיבות רבות לכך שקשה לנו לתפוס את עוצמת הסכנה המרחפת מעלינו, ולכן קשה לנו גם להגיב לסכנה ולמצוא כלים להתמודד אתה. העניין הוא שכדי להתמודד עם משבר האקלים דרוש שינוי התנהגות הן ברמת הפרט והן ברמת החברה - והוא צריך לקרות עכשיו.

השבוע נערכו ברחבי העולם אירועים שונים לציון מודעות לנושא שינוי האקלים: מדענים צעדו בוושינגטון במחאה על קיצוץ תקציבים למחקר, מפגינים צעדו בערי בירה באירופה כדי לתבוע ממשלותיהם להיערך לשינוי האקלים, וישראלים רכבו על אופניים מחופשים לדגים כדי לעורר מודעות לעליית פני הים. לשם כך החלטנו לעשות סדר בבלגן ולענות על כמה מהשאלות היותר נפוצות בנוגע לשינוי האקלים העולמי.

אחת הסיבות הפסיכולוגיות שגורמות לנו להתקשות לתפוס את שינוי האקלים הגלובלי היא העובדה שכולנו מרגישים שינויים תכופים וקיצוניים במזג האוויר מדי יום ומדי עונה, ומתמודדים אתם היטב (קר לנו? נלבש סוודר. חם לנו? נוריד סוודר). שינוי האקלים, לעומת זאת, הוא תהליך ארוך הרבה יותר שמתרחש במקומות שונים במקביל, ולכן הוא הרבה פחות מוחשי.

המושג "מזג אוויר" מוגדר כתנאים המטאורולוגיים והאטמוספריים השוררים ברגע נתון במקום מסוים, ונמדדים במונחים משתנים הכוללים בין היתר טמפרטורה, משקעים, עננות, לחות ורוחות - כל אותם דברים שמופיעים בתחזית מזג האוויר. קשה מאוד לחזות מה יהיה מזג האוויר במקום מסוים לפרק זמן של יותר מכמה ימים, בשל מספר הגורמים העצום המשפיע על מזג האוויר.

"אקלים", לעומת זאת, מוגדר כממוצע של מזג האוויר במקום מסוים על פני פרקי זמן של עשרות שנים, ואף של עשרות אלפי שנים.

אם נסכם זאת בקצרה - בעוד האקלים, המתייחס למגמה מתמשכת של מזג האוויר במקום מסוים, נותר פחות או יותר קבוע, מזג האוויר באותו המקום משתנה מדי יום ואף משעה לשעה.

מה זה שינוי האקלים ומה ההבדל בינו לבין התחממות גלובלית?

המושג "שינוי האקלים" מבטא שינויים מהירים, של פחות מכמה עשרות שנים, במצב הממוצע של האקלים. על פי רוב חוקרי האקלים בעולם, שינויים אלה נובעים בעיקר מהשפעות הפעילות האנושית על הרכב האטמוספירה מאז החלה המהפכה התעשייתית, ובאופן מואץ יותר החל מן המחצית השנייה של המאה ה-20. אחד מאותם שינויי אקלים הוא ה"התחממות הגלובלית" של כדור הארץ.

ההתחממות גלובלית היא למעשה העלייה הנצפית בממוצע הטמפרטורה קרוב לפני שטח כדור הארץ ובאטמוספירה. התחממות זו מתרחשת בעיקרה כתוצאה מעלייה בפליטת גזי חממה על ידי פעילויות האדם.

מאז החלו הרישומים המודרניים של מידות החום על פני הקרקע בשנת 1880, עלתה הטמפרטורה הממוצעת של כדור הארץ בכמעט מעלת צלזיוס שלמה. זה אולי נשמע מעט, אבל למעשה מדובר בשינוי מאוד מהיר בטמפרטורה הממוצעת על פני כל כדור הארץ, שהתרחשה בפחות מ-150 שנה.

לצד ההתחממות הגלובלית, שינוי האקלים מתבטא גם בטמפרטורות קיצוניות של קור, ולכן התופעה הכוללת שאליה אנו מתייחסים היא "שינוי האקלים" ולא רק התחממות כדור הארץ.

כדי להבין את נושא שינוי האקלים טוב יותר, חישבו על המשחק " טטריס". במשך מיליוני שנים, כדור הארץ שיחק במעין גרסה של המשחק עם בלוקים של פחמן. הם נכנסים לאטמוספירה כגז פחמן דו-חמצני מהתפרצויות של הרי געש, מחומר צמחי שנרקב, ומנשימת יצורים חיים. הם עוזבים את האטמוספירה כשצמחים משתמשים בהם לצורך תהליך הפוטוסינתזה, הם נספגים על ידי האוקיינוסים, או נאגרים במעבה הקרקע. משחק הטטריס הזה נקרא מחזור הפחמן, וזה המנוע של החיים על פני כדור הארץ.

באופן טבעי פני כדור הארץ מתחממים מקרני האור הקצרות והאנרגטיות שמגיעות מהשמש. גזי החממה שנמצאים באטמוספירה, וביניהם הפחמן הדו-חמצני, לוכדים חלק מהקרינה ארוכת הגל (אינפרא אדומה) שפולט כדור הארץ לאחר שהתחמם מקרינת השמש, ומונעים ממנה לברוח אל מחוץ לאטמוספירה אל החלל - בדומה למתרחש בחממה. לכן, פחמן דו-חמצני נקרא גז חממה.

פחמן דו-חמצני אינו גז החממה היחיד, אך הוא אחד העיקריים שבהם. וכך, יחד עם גזי החממה האחרים, הוא יוצר שכבה של חום, שידוע כ"אפקט החממה". זוהי תופעה טבעית, שבהיעדרה הייתה הטמפרטורה הממוצעת של פני כדור הארץ נמוכה בכ-40 מעלות צלסיוס מן הערכים הנוכחיים, ולכן לגזי החממה יש תפקיד חיוני בוויסות הטמפרטורה ובקיום החיים על פני כדור הארץ. אולם ככל שריכוז גזי החממה באטמוספירה גבוה יותר, כך יותר חום נלכד, מה שגורם להתחממות מוגברת של כדור הארץ.

למרות שכמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה השתנתה לאורך מיליוני שנים, במהלך כמה אלפי השנים האחרונות רמתו התייצבה, ואפשרה התפתחותו של אקלים נוח ויציב, שבו יכלה הציוויליזציה האנושית לשגשג. אך עם תחילתה של המהפכה התעשייתית, לפני כ-200 שנה בערך, התחלנו לכרות פחמן "עתיק" שהיה אגור באדמה. הדלקים המאובנים - פחם, נפט וגז טבעי - עשויים מאותם שאריות של צמחים וחיות שמתו עוד הרבה לפני שהאדם התהלך על פני הקרקע. האנרגיה שאגורה בהם מסוגלת לספק כוח למפעלי תעשייה, לתחנות ייצור חשמל, ולכלי רכב. אולם שריפת דלקים אלו גם "מזרימה" בלוקי פחמן חדשים למשחק הטטריס של כדור הארץ. במקביל, התחלנו לכרות יערות לטובת תעשיית העץ ופינוי קרקעות לטובת חקלאות, תעשייה ועיור, וכך הפחתנו את יכולת כדור הארץ להסיר את הבלוקים האלה מהאטמוספירה.

ממש כמו במשחק של טטריס, ככל שיותר בלוקים נערמים, קשה יותר להעלים אותם, ולחזור למצב מאוזן. העלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה מאיצה את אפקט החממה על ידי לכידת חום רב יותר קרוב לפני השטח וגורמת לקרחונים יבשתיים ולכיפות הקרח בקטבים להימס. המסת הקרח היבשתי(קרחונים יבשתיים, ובעיקר גרינלנד ואנטרקטיקה) גורמת לעלייה במפלס פני הים, מה שמסכן אוכלוסיות המתגוררות באזורי החוף. בהתחשב בעובדה שרוב תושבי כדור הארץ חיים בקרבת חופים, מדובר בתופעה מדאיגה ביותר.

בנוסף, התחממות כדור הארץ גורמת לכך שמזג האוויר הופך להיות קיצוני יותר במשך הזמן, דבר הבא לידי ביטוי בעלייה בתדירותן של סופות, עלייה בתדירותם של גלי חום קיצוניים, וכן באירועי שיטפונות ובצורות. כל אלו הם רק חלק מהתוצאות של התחממות כדור הארץ ההולכת וגוברת. תוצאות שהשפעתן תורגש היטב גם במישורים הכלכליים, הביטחוניים והבריאותיים.

מהו "החור באוזון" ואיך הוא קשור לשינוי האקלים?

האוזון הוא גז הבולע קרינה אולטרה-סגולה (UV), שמקורה בשמש. חשיפה לקרינה זו מסוכנת מאוד, כיוון שהיא גורמת לשינויים בחומר התורשתי ((DNA המצוי ביצורים חיים. כך למעשה שכבת האוזון מגנה על החיים על פני כדור הארץ. באמצע שנות ה-80 אותרה הפחתה דרמטית בריכוז האוזון מעל אנטארקטיקה. תופעה זו, שהלכה והתגברה, זכתה לכינוי "החור באוזון".

לפי מחקרים, "החור באוזון" נוצר בעיקר על ידי פליטות של CFC (פריאונים). מדובר בתרכובות גז שמקורן במערכות בתעשייה ובתרסיסים (דאודורנטים, למשל), אשר במגע עם מולקולת האוזון נקשרות אליה ומפרקות אותה.

הידלדלות שכבת האוזון מאפשרת לכמות גדולה יותר של קרינה אולטרה-סגולה להגיע אל פני כדור הארץ, ואכן באותם אזורים שמעליהם שכבת האוזון הידלדלה ראו עלייה ניכרת באחוזי התחלואה בסרטן עור. אולם בנוסף לפגיעה הבריאותית, ל"חור באוזון" יש עוד השלכות, שכן חדירת קרני ה-UV לשכבות הנמוכות של האטמוספירה פוגעת באיזון בין שכבות האטמוספירה, מה ש"תורם" גם כן ליצירת שינויים אקלימיים.

כדי להפסיק את הפגיעה באוזון נחתם בשנת 1987 הסכם מונטריאול, האוסר שימוש בכימיקלים שאחראים לפגיעה באוזון. במעקב שבוצע על החור באוזון בעשרים השנים האחרונות נמצא שקצב הידלדלות האוזון פחת משמעותית, וזאת הודות לאותן תקנות המגבילות את השימוש בפריאונים בתעשייה ובתרסיסים.

כדי לתרגם את משחק הטטריס של כדור הארץ לשפה קצת יותר מדעית, אפשר לספור את הבלוקים של הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה ביחידות שלppm ((parts per million. כלומר, כמה מולקולות של פחמן דו-חמצני יש במיליון מולקולות של אוויר. כפי שכבר ציינו, מחקרים מדעיים רבים הראו כי האדם הוא האחראי העיקרי לעליית רמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה במאתיים השנה האחרונות, עקב שריפת דלקי מאובנים. כמו כן, כבר הסברנו את הקשר שבין עלייה ברמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לבין התעצמות "אפקט החממה" ושינוי האקלים הגלובלי. כמעט כל המדענים שעוסקים בחקר האקלים טוענים שאין ספק שרוב שינוי האקלים הנצפה מקורו בפעילות אנושית.

מכחישי שינוי האקלים, לעומת זאת, טוענים כי תרומת האדם לסך כל גזי החממה היא מזערית (כ-10 אחוז בלבד), אך הנתונים לגבי ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה לא משקרים: במשך מאות אלפי השנים האחרונות ריכוז הפחמן הדו חמצני עמד על כ-280ppm. אולם מאז תחילת המהפכה התעשייתית, לפני כ-200 שנה, ועד היום ריכוז זה עלה בכ-45 אחוז. נכון לעת כתיבת שורות אלו, ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה עומד עלppm 405.6. . העלייה ברמות הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה בשתי המאות האחרונות קשורה קשר הדוק לפליטה של פחמן דו-חמצני מבעירה מלאכותית של דלקי מאובנים, ואין בכך שמץ של ספק.

שינוי האקלים הוא משחק שכולנו תקועים בו, אך בניגוד לטטריס, לנו לא תהיה הזדמנות להתחיל מחדש את המשחק ולנסות שוב. עם זאת, כפי שהאנושות היא זו שהביאה על עצמה את הסכנה הזאת, כך גם לאנושות יש את היכולת למזער ולצמצם את הנזקים.

הסכם פריז נחתם ב-12 בדצמבר 2015 במהלך ועידת האקלים של האו"ם. הסכם זה נועד לספק את הכלים הנדרשים להגבלת ההתחממות הגלובלית לפחות משתי מעלות צלזיוס בממוצע, בין היתר על ידי עידוד צמצום פליטת גזי חממה והגברת המימון והתמיכה בפרויקטים למזעור נזקי שינוי אקלים ברחבי העולם. כדי להבטיח את יישום ההסכם התחייבה כל מדינה לגבש סדרת יעדים וצעדים ברורים ליישום, כאשר מדי חמש שנים יתכנסו ממשלות העולם לדווח על מצב ההתקדמות.

טראמפ מתנגד בחריפות להסכם האקלים שנחתם בפריז, משום שלטענתו שינוי האקלים הוא בכלל קונספירציה סינית, שנועדה לפגוע בתעשייה ובכלכלה האמריקנית. שעות ספורות לאחר שנכנס לתפקיד כבר הצהיר כי הוא ידאג לביטולן של ההתחייבויות שעליהן חתמה ארה"ב במסגרת הסכם פריז. אם ארה"ב, שיחד עם סין אחראית לפליטת הכמויות הגדולות ביותר של גזי חממה, אכן תפרוש מהסכם פריז, לא רק שלא תהיה הפחתה בפליטת גזי החממה של ארה"ב, אלא שהיא אף תעלה, שכן טראמפ הינו תומך נלהב של תעשיית הפחם והנפט האמריקנית. כמו כן, בעת חתימת הסכם פריז, ארה"ב הייתה זו שהובילה את המאבק בשינוי האקלים הגלובלי, ויציאתה מההסכם עשויה לגרור את יציאתן של מדינות נוספות, ובכך לגרום לקריסה של ההסכם כולו.

מה ישראל עושה וצריכה לעשות כדי כנגד שינוי האקלים?

היעד הלאומי של ישראל להפחתת פליטות גזי חממה, כפי שהצהירה הממשלה בספטמבר 2015, הוא כי עד שנת 2030 יופחתו הפליטות לנפש ב-26 אחוז לעומת שנת 2005, כך שהפליטה לנפש תהייה 7.7 טון פחמן דו-חמצני, לעומת 10.4 בשנת 2005.

באפריל 2016 ממשלת ישראל אישרה תוכנית לאומית להפחתת גזי חממה אשר בין השאר קובעת צעדים ותקציבים משמעותיים לעידוד ייעול המשק, קידום אנרגיות מתחדשות והפחתת הזיהום מתחבורה.

יש לא מעט דרכים שבהן מדינת ישראל יכולה להפחית את פליטת גזי החממה: עצירה של תכניות להקמת פרויקטים מזהמים, העתקת סובסידיות שניתנות כיום לחברות המפיקות דלק מאובנים לחברות המייצרות אנרגיה מתחדשת, קידום ומימון טכנולוגיות ירוקות חדשות ומקיימות, עידוד צריכת מזון צמחי והפחתה בצריכת מזון מהחי, שייצורו פולט כמות גדולה של גזי חממה, ריכוז מאמצי הפיתוח לתחומי הערים הקיימות והימנעות מפיתוח שכונות פרבריות ויישובים חדשים, הקצאת המשאבים הנדרשים לפיתוח התחבורה הציבורית בישראל, ועוד.

לכל החלטה ופעולה שאנחנו עושים יש השפעה על הסביבה וגם על האקלים. להלן כמה המלצות פשוטות ויומיומיות שיכולות לסייע, ולו במעט: השתמשו כמה שיותר בתחבורה ציבורית או באופניים, דאגו לכך שהרכב שבבעלותכם מתוחזק כראוי, השתמשו במקורות אנרגיה מתחדשים (דודי שמש, סוללות נטענות וכו'), תלו את הכביסה לייבוש בשמש, השתמשו בנורות ובמכשירי חשמל חסכוניים, הימנעו מבזבוז מים, הפרידו ומחזרו אשפה, השתמשו בכלים רב-פעמיים וצמצמו בצריכת מוצרים מן החי. כאקט סימבולי יותר ניתן לצעוד ביום שישי הקרוב ב צעדת האקלים הישראלית. שינוי האקלים יביא עמו אתגרים כלכליים, סביבתיים ובריאותיים. ככל שיהיה בידינו יותר ידע והבנה, נהיה מוכנים טוב יותר להתמודד עמם.

בעקבות הכתבה ב"זווית" הסיפור פורסם גם ב- מאקו ב-25/04/2017

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הסיפור של שינוי האקלים?

# data[].attributes.attachment_link.description
עלינה פישמן לרגל שבוע של אירועי אקלים בישראל ובעולם, עשינו סדר בבעיה העולמית שצריכה להטריד כל אחד ואחת מאתנו - שינוי האקלים העולמי "אם צריך היה להמציא בעיה שלאף אחד לא יהיה אכפת ממנה - היה זה שינוי האקלים הגלובלי". כך היטיב לנסח החוקר והסופר דן אריאלי את בעיית שינוי האקלים.

# data[].attributes.headline
משחק השלכות החור באוזון

# data[].attributes.subject
משחק השלכות החור באוזון

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - צור שיעורים טובים יותר מהר יותר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) ?מהן ההשלכות של החור באוזון a) דלדול משאבי טבע משמעותי b) סיכון לנזק בעיניים, פגיעה במערכת החיסונית ועליה במקרי סרטן העור c) נזק להרכב האוויר ומי התהום d) דליקות ענק, שינויי מזג אוויר קיצוניים 2) ?מהם הפתרונות האפשריים לצמצום הפגיעה בחור באוזון a) הפקת אנרגיה מפסולת b) הפחתת השימוש במזגנים או שימוש במזגנים בעלי גז חלופי c) מחזור d) חיסכון במים

# data[].attributes.attachment_link.description
1) ?מהן ההשלכות של החור באוזון a) דלדול משאבי טבע משמעותי b) סיכון לנזק בעיניים, פגיעה במערכת החיסונית ועליה במקרי סרטן העור c) נזק להרכב האוויר ומי התהום d) דליקות ענק, שינויי מזג אוויר קיצוניים 2) ?מהם הפתרונות האפשריים לצמצום הפגיעה בחור באוזון a) הפקת אנרגיה מפסולת b) הפחתת השימוש במזגנים או שימוש במזגנים בעלי גז חלופי c) מחזור d) חיסכון במים

# data[].attributes.headline
שיר האקלים. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
שיר האקלים. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
11.11.11 - Koepel van Internationale Solidariteit

# data[].attributes.attachment_link.title
Sing for the Climate Belgium - Final clip

# data[].attributes.headline
שינויי אקלים / הקרן לבריאות וסביבה

# data[].attributes.subject
שינויי אקלים / הקרן לבריאות וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שינויי האקלים מציבים בפני האנושות אתגר גדול, שלו השפעה של ממש על בריאות הציבור. ארגון הבריאות העולמי (World Health Organization - WHO) אף מגדיר אותו "האתגר הגדול ביותר לבריאות במאה הנוכחית". לשינויי האקלים עשויות להיות השפעות ישירות ועקיפות על בריאות הציבור. בהשפעות הישירות עקב חשיפה לטמפרטורות קיצוניות פגיעות פיזיולוגיות (בהן מכת חום והתייבשות, פגיעה בתפקוד הלב, במערכת העצבים ובכליות, עלייה בשיעור הלידות המוקדמות ושינויים קוגניטיביים) והחמרה של מחלות כרוניות, כגון מחלות קרדיווסקולריות ומחלות של דרכי הנשימה. פגיעות פיזיות ואף מוות עלולים להיגרם עקב אירועי אקלים קיצוניים, כגון בצורות, שיטפונות, גלי חום, סופות חול ושרפות. 1, 2

נוסף על ההשפעות הישירות על בריאות האדם, השינויים הסביבתיים הנגרמים בעקבות שינויי אקלים משפיעים בעקיפין על בריאותו, החל בהתפשטות חרקים מעבירי מחלות (כדוגמת יתוש הטיגריס האסייני, העלול להעביר את נגיפי הדנגה והצ'יקונגוניה), דרך שינויים בזמינות המים, בכמויות המזון והרכבו וכלה בשינויים באיכות האוויר. 1, 2 כך, למשל, שינויים במשטר המשקעים או אירועי חום וקור קיצוניים עלולים לגרום לפגיעה חמורה בתוצרת החקלאית (חי וצומח), ואף להגביר את הסיכון לקלקול מזון עקב שגשוג חיידקים ופטריות. כמו כן, פריחה מוקדמת ועונת פריחה ארוכה יותר הנובעות מטמפרטורות גבוהות יגרמו להחמרה במצבם של אנשים הסובלים מאלרגייה. ³ לבסוף, שינויים בדפוסי מזג האוויר עשויים להשפיע על היווצרות מזהמים ועל תנועתם ולשנות את חשיפת האוכלוסייה אליהם.

שינויי אקלים אינם משפיעים במידה שווה על הציבור כולו, ויש אוכלוסיות החשופות יותר מאחרות לסכנות הטמונות בהם: ילדים, קשישים, אוכלוסיות במעמד חברתי-כלכלי נמוך ואנשים העובדים בחוץ. על פי ארגון הבריאות העולמי, בשנים 2030 עד 2050 צפויים מדי שנה 250,000 מקרי מוות נוספים בעולם בשל השפעות של שינויי האקלים. ⁴ הדוח האחרון של מיזם הספירה לאחור של כתב העת לאנסט (Lancet Countdown), שפורסם בשנת 2019, מדגיש את רגישותם של ילדים לשינויי האקלים וקובע כי אם לא יצומצמו פליטות גזי החממה בשיעור ניכר, העולם שבו יחיה ילד שנולד היום יהיה חם בארבע מעלות ויותר בהשוואה לתקופה שקדמה למהפכה התעשייתית, מה שישפיע על בריאותו מינקות ועד זקנה. 2

ההשפעות של שינויי האקלים ומידת חומרתן תלויות במקום הגאוגרפי של האוכלוסייה, בהרכבה הדמוגרפי, במעמדה החברתי-כלכלי ובמידת היערכותה לתופעות אקלימיות שונות. ¹ אוכלוסיות החיות באזורים המושפעים מאוד משינויי האקלים עלולות לעזוב את מקום מגוריהן ולהגר לאזורים אחרים (הגירת אקלים). כך למשל, מגמת ההתחממות בחלקים הדרומיים של אפריקה, בצירוף תנאים בריאותיים וסביבתיים ירודים, עלולה להוביל להגירת פליטים לישראל, שתצטרך להעניק להם טיפול רפואי במסגרת מערכת הבריאות שלה. 5, 6

בספטמבר 2015 אימצו מדינות החברות באו"ם, ובהן ישראל, את "אג'נדה 2030 - יעדי האו"ם לפיתוח בר-קיימא" (Sustainable Development Goals - SDGs). מחויבותה של ישראל לאג'נדה זו אף באה לידי ביטוי בהחלטת ממשלה 4631, שהתקבלה בשנת 2019 וקובעת כי יש לפעול לשילוב יעדי הפיתוח של האו"ם ולשיפור המשילות ותהליכי התכנון האסטרטגי בממשלה. ⁷ אחד מהיעדים המרכזיים הוא יעד מספר 13 - "נקיטת צעדים משמעותיים ופעולה למלחמה בשינוי האקלים ובהשלכותיו". יעד זה כולל פיתוח אסטרטגיות לאומיות להתמודדות עם שינויי אקלים, העלאת המודעות לשינויים אלה וקידום מנגנונים להתמודדות עימם. בשנת 2019 פרסמה ממשלת ישראל דוח על התקדמותה בהשגת יעדים אלו. ⁸ באותה שנה פרסם גם הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (Organisation for Economic Co-operation and Development - OECD) דוח בנושא, ועל פיו ישראל רחוקה מרחק רב מיישום יעדי הפיתוח של האו"ם בנושא האקלים (תרשים 1). עוד עלה מדוח זה כי המרחק מיישום היעד בישראל גדול מהממוצע במדינות ה-OECD. ⁹
תרשים 1: מרחק מהשגת יעדי פיתוח נבחרים של האו"ם, ישראל לעומת הממוצע במדינות ה-OECD
מקור: OECD, 2019⁹
תגובת הממשלה לשינויי אקלים מתמקדת בשני נושאים: הפחתת פליטות של גזי חממה (mitigation) וכן היערכות לשינויי אקלים (adaptation).
הפחתת פליטות של גזי חממה
בהסכם פריז, שנחתם בוועידת האקלים של האו"ם בשנת 2015, הכריזה ממשלת ישראל על יעד לאומי של הפחתת גזי חממה בשיעור של 8.8 טון לנפש לשנת 2025 ו-7.7 טון לנפש לשנת 2030. בסוף 2018 הציג שר האנרגייה תוכנית ליעדי משק האנרגייה לשנת 2030, ועיקרה הפסקת השימוש בפחם לייצור חשמל ומעבר לתחבורה מונעת בחשמל ובגז טבעי. בתגובה לעמדת משרד האנרגייה, שיישום צעדים אלו יביא להפחתה ניכרת של פליטות גזי החממה בישראל ולעמידה ביעדי הפליטה, יצאה הקהילה המדעית בישראל בקריאה לשקול מחדש את הרחבת השימוש בגז טבעי במשק האנרגייה ולעודד מעבר לשימוש במקורות אנרגייה מתחדשים. 10, 11 יש לציין כי על פי דוח של ה-OECD, שהתפרסם בשנת 2020, פליטות גזי החממה בישראל עלו בשנים האחרונות, ועד שנת 2030 הן צפויות לעלות ב-23.6% אם ישראל תמשיך בדרך שהיא נוקטת כיום. ¹² כמה מהצעדים הקשורים להפחתת הפליטות יכולים להביא תועלת משותפת (co-benefit) גם מבחינת שינויי האקלים וגם מבחינת בריאות הציבור, בהם מעבר לאנרגייה מתחדשת, מעבר לתחבורה נקייה והפחתה בצריכת בשר (למידע נוסף על תכנון בנושאי תחבורה ואנרגייה ראו בפרק "תכנון").

היערכות לשינויי אקלים

בשנת 2018 עברה החלטת ממשלה מספר 4079 ״היערכות ישראל להסתגלות לשינויי אקלים: יישום ההמלצות לממשלה לאסטרטגיה ותכנית פעולה לאומית״. ¹³ בכך קבעה מדינת ישראל כי היא מכירה בצורך להיערך לשינויי האקלים באמצעות יישום תוכניות פעולה וצעדי מדיניות שיקטינו את הסיכון הבריאותי, הסביבתי והכלכלי. האסטרטגיה כוללת שלושה נדבכים: (א) הרחבת המחקר וצמצום פערי הידע; (ב) הטמעת ההיערכות לשינויי האקלים בפעולות השוטפות הנעשות במשק; (ג) נקיטת צעדי "מדיניות ללא חרטות" (no regret policy).

במסגרת החלטת הממשלה הוקמה "מינהלת היערכות לשינוי אקלים" בראשות המשרד להגנת הסביבה. המינהלת מופקדת על תיאום בין-משרדי, על מעקב אחר ביצוע האסטרטגיה הלאומית להיערכות, על יישום התוכניות ועדכונן מעת לעת. מספר משרדי הממשלה והגופים החברים במינהלת - 35, והם מאיישים שבע ועדות העוסקות בהמלצות העיקריות לאסטרטגיה ולתוכנית פעולה לאומית לשינויי אקלים (תרשים 2).
תרשים 2: ועדות במינהלת ההיערכות לשינוי אקלים
הוועדה המתכללת דירגה את ההשפעות של שינויי האקלים ואת השלכותיהן על סקטורים שונים במשק על פי מידת הקריטיות שלהן. הדירוג נועד לשמש בסיס לתעדוף פרויקטים ולקבלת החלטות על כיווני פעולה מרכזיים. הדירוג, שבקביעתו השתתפו 30 מומחים מתחומים שונים, קבע שההשפעות הקריטיות ביותר הן עלייה בתדירות של גלי חום קיצוניים, בצורות, ימים חמים רבים יותר בשנה, התייבשות נחלים ובתי גידול לחים, מדבור וירידה במילוי חוזר של מקורות מים טבעיים. בכל הנוגע להשלכות על בטיחות חיי התושבים ובריאותם, ההשלכות שדורגו במקום גבוה הן עלייה בתדירות שרפות, פגיעה באוכלוסיות חלשות ואיי חום עירוניים.

בשנת 2020 פרסם השירות המטאורולוגי הישראלי דוח, ובו תרחישים אפשריים בנוגע לשינויי האקלים בישראל. על פי התרחיש המחמיר, עד סוף המאה העשרים ואחת תעלה הטמפרטורה הממוצעת בישראל ב-4 מעלות צלזיוס. על פי התרחיש המתון, משנת 2040 עד אמצע המאה תעלה הטמפרטורה הממוצעת ב-1.5 מעלות צלזיוס. לאחר מכן תיעצר העלייה. ¹⁴
בחינת ההתקדמות שהושגה משנת 2017
בדוח בריאות וסביבה בישראל 2017 הוגדרו אתגרים לקידום התחום של שינויי אקלים. להלן סקירת ההתקדמות בשלוש השנים האחרונות.

תרשים 3: לישמניאזיס עורי בישראל - מקרים ושיעורים, 2019-1961
מקור: משרד הבריאות
לישמניאזיס (מחלת שושנת יריחו) נגרמת על ידי הטפיל לישמניה, המועבר לאדם על ידי נקבת זבוב החול, הנדבקת בו לאחר שעקצה בעל חיים נגוע. פעילותו של וקטור זה עלולה להיות מושפעת מהתחממות האקלים מאחר שהטמפרטורה משפיעה על דפוסי הפעילות של זבובי חול בזמן ובמרחב. ¹⁵ בארץ יש שני טפילים עיקריים: Leishmania tropica, שהחיה המאכסנת שלו בישראל היא שפן הסלע, ו- Leishmania major, שהחיות המאכסנות שלו הן מכרסמים שונים, בהם פסמון, מריון וגרביל. ¹⁶ נתוני משרד הבריאות מצביעים על ירידה בשיעור המקרים של לישמניאזיס בישראל משנת 2014 (תרשים 3). מספר המקרים שדווחו למשרד הבריאות משנת 2018 ועד יולי 2019 עומד על 432. עם זאת, יש להביא בחשבון כי יש תת-דיווח ניכר, והיקף התחלואה האמיתי אינו ידוע. ¹⁷

התוכנית הלאומית למלחמה בלישמניאזיס העורי יצאה לפועל בשנת 2012. בסוף 2018 העמיד המשרד להגנת הסביבה עוד 30 מיליוני שקלים לתמיכה בתוכנית (סכום זה מצטרף לכ-30 מיליוני שקלים שהוקצו בעבר). ¹⁷ התוכנית כוללת מתן עזרה מקצועית לרשויות המקומיות ומימון מחקרים. בין היתר, מתבצעת הערכה אפידמיולוגית בזמן ובמרחב של טפיל הלישמניה בעשור האחרון בדרום הארץ ומקוּדם פיתוח של אבחון מולקולרי מהיר ונגיש למינים שונים. דוח מבקר המדינה משנת 2020 חשף כי המשרד להגנת הסביבה העביר לרשויות המקומיות תקציב עבור פינוי מסלעות המשמשות בתי גידול לשפני סלע, אך מכיוון שמטעמי סודיות רפואית המשרד אינו מקבל דיווחים מדויקים על מקום החולים אלא רק על שם היישוב, אי אפשר למקד את פעולות ההריסה של בתי הגידול. לאור זאת, משרד הבריאות מגבש נהלים לדיווח למשרד להגנת הסביבה. ¹⁸

כפי שצוין לעיל, ביולי 2018 אישרה ממשלת ישראל את תוכנית הפעולה הלאומית להיערכות ישראל להסתגלות עם שינויי האקלים (החלטת ממשלה מספר 4079), והוקמה מינהלת ההיערכות לשינוי אקלים בראשות המשרד להגנת הסביבה. ¹³ התוכנית נועדה לצמצם את ההשפעות השליליות הנובעות משינויי אקלים, ובהן מחסור במים, בצורות ועלייה באירועי אקלים קיצוניים. התוכנית כוללת הערכת סיכונים ומודלים מתודולוגיים לתעדוף הפעולות והאתגרים הרלוונטיים לישראל, ניטור תחלואה ותמותה (בדגש על אוכלוסיות רגישות), שילוב היערכות לשינויי אקלים בתהליכי קבלת החלטות וקידום יוזמות משותפות בתחום זה.

ראוי להדגיש כי בשלב זה התוכנית הלאומית להיערכות לשינויי אקלים אושרה בממשלה אך טרם תוקצבה, ועל כן המשאבים העומדים לרשות משרדי הממשלה לשם קידומה מוגבלים, הן מבחינת כוח אדם הן מבחינת תקציב. המינהלת פועלת כגוף מתכלל, ללא סמכות בפועל מול משרדי הממשלה השותפים.

במסגרת ההיערכות הוטלה על משרד הבריאות המשימה לפתח תוכנית פעולה אופרטיבית שמטרתה להכין את מערכת הבריאות לתרחישים העלולים לנבוע משינויי אקלים. עוד עליו לגבש אסטרטגיה לאיסוף נתונים בזמן אמת, לפתח תחזיות להיארעות של תחלואה בתרחישי מזג אוויר שונים ולקבוע נוהלי עבודה להתמודדות עימם. היערכות משרד הבריאות לשינויי אקלים מתמקדת במתן מענה להשפעות בריאותיות מיידיות בעת אירועי אקלים קיצוניים (גלי חום, גלי קור, שיטפונות ועוד), ובכלל זה תוכנית לשדרוג בתי החולים והשירותים הרפואיים כחלק ממערך החירום. משרד הבריאות פרסם מידע בנושא שינויי אקלים, ובו המלצות להתמודדות עם גלי חום ועם אירועי קור קיצוניים, בדגש על המלצות לקהל הרחב ולאוכלוסיות רגישות, לרבות קשישים וחולים במחלות כרוניות. ²¹⁻¹⁹

אשפוז בחדרי מיון בשל בעיות נשימתיות ושבץ במהלך גלי חום;

התפרצות מחלות שמקורן במזון או במים;

התפרצות מחלות המועברות על ידי וקטורים;

פגיעות פיזיות הנובעות מתנאי אקלים קיצוני.

הוועדה לחירום ובריאות שהוקמה במסגרת המינהלת החלה את עבודתה. בהמשך תקבע הוועדה את המלצותיה בנוגע לדרכים אופרטיביות להיערכות מערכת הבריאות לשינויי האקלים, הן בטווח הקצר הן בטווח הארוך. במסגרת עבודת הוועדה משרד הבריאות מבצע סקירה מקיפה של ההשלכות הבריאותיות הנובעות משינויי האקלים וכן של דרכי הפעולה לטיפול בהן בעולם. מתוך סקירה זו, האיומים הגדולים ביותר על בריאות האדם הם תחלואה עקב עומס חום, החמרה של מחלות כרוניות, פגיעה בביטחון התזונתי והפצת מחלות זיהומיות על ידי וקטורים. ²²
תרשים 4: אירועי אקלים קיצוניים בישראל, 2018-2007
מקור: משרד הבינוי והשיכון²³ מחקרים על שינויי אקלים בישראל

חוקרים ממכון שמיר למחקר ומאוניברסיטת חיפה בחנו כיצד שינויים בטמפרטורה משפיעים על פעילות וקטורים של Leishmania tropica (זבובי החול Phlebotomus sergenti ו- Phlebotomus arabicus). נמצא קשר חיובי בין טמפרטורת האוויר בתחילת הלילה ובין כמות זבובי החול הבוגרים הפעילים. ככל שהטמפרטורות בשעות אלה היו גבוהות יותר, כך היו זבובי החול הבוגרים הפעילים רבים יותר, מה שמעלה את הסיכון להדבקה של בני אדם. ¹⁵

חוקרים מאוניברסיטת תל אביב, מאוניברסיטת חיפה וממשרד הבריאות חקרו תחלואה הנגרמת מחיידק הקמפילובקטר (חיידק המועבר במזון וגורם למחלות מעיים) בישראל בשנים 2010-1999. החוקרים מצאו כי טמפרטורות גבוהות יותר במהלך השנה (מעל טמפרטורת סף של 27 מעלות צלזיוס) מעלות את הסיכון לתחלואה בקרב כלל האוכלוסייה, ובפרט בקרב ילדים צעירים.²⁴

חוקרים מאוניברסיטת תל אביב, מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מאוניברסיטת חיפה וממשרד הבריאות חקרו את דפוסי התחלואה הנגרמים מחיידק הקמפילובקטר בישראל. החוקרים מצאו כי הסיכון לחלות בקמפילובקטר בעונת האביב גבוה יותר מבעונת החורף. עם זאת נמצא כי הסיכון לחלות מושפע ממשתנים שונים, בהם צפיפות אוכלוסין וטמפרטורה. החוקרים סיכמו כי יש השפעה מרחבית-זמנית (spatio-temporal) ביחס לטמפרטורה על תחלואה בקמפילובקטר.²⁵

חוקרים ממשרד הבריאות, ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר, משירותי בריאות כללית, מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מהאוניברסיטה העברית בירושלים, מהמכון למחקר ביולוגי בישראל, מרשות הטבע והגנים, מצה"ל ומחברת מקורות ניתחו את התפרצות מחלת העכברת (לפטוספירוזיס) שאירעה באוגוסט 2018 בנחלי צפון-מזרח ישראל. מחלת העכברת נגרמת מחשיפה לחיידקי לפטוספירה המופרשים בשתן של בעלי חיים חולים. החוקרים דיווחו כי להתפרצות זו תרמו ירידת מפלס הנחלים והפגיעה באיכות מימיהם בשל הבצורת בשנת 2018 ובשנים שקדמו לה.26, 27

חוקרים ממשרד הבריאות ומהמרכז האקדמי לב ניתחו דפוסי תחלואה בשיגלוזיס בישראל בשנים 2015-2002. שיגלוזיס נגרמת עקב מגע עם חיידקי שיגלה במזון או במים או עקב מגע אנושי. החוקרים הראו כי ניכרת מגמה של ירידה בתחלואה בישראל, בעיקר משנת 2010. עוד נמצא כי עיקר התחלואה נרשמה בחודשי השנה החמים, ולפיכך שינויי אקלים ועלייה בטמפרטורות בישראל עלולים להגדיל את התחלואה במחלה.²⁸

חוקרים ממשרד הבריאות, מאוניברסיטת תל אביב, מהמרכזים הרפואיים אסף הרופא, ברזילי, מאיר, קפלן, העמק, רמב"ם, לניאדו ושיבא מצאו קשר בין התפרצות מחלת קדחת הנילוס המערבי בשנת 2015 ובין גלי חום קיצוניים שהתרחשו באותה השנה.²⁹

חוקרים מאוניברסיטת חיפה, מהקריה הרפואית רמב"ם ומהמרכז לבקרת מחלות בישראל בחנו את הקשר בין טמפרטורות סביבה גבוהות בקיץ ובין הסיכון לשבץ מוחי על סמך הרישום הלאומי לשבץ מוחי. הם מצאו כי ימים חמים בקיץ עלולים להעלות את הסיכון לשבץ בימים העוקבים. עם זאת, כאשר הפער בין הטמפרטורה ביום לטמפרטורה בלילה גדל, הסיכון לשבץ מוחי ירד.³⁰

חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומהמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בחנו את הקשר בין טמפרטורות קיצוניות ובין לידה מוקדמת בקרב נשים הרות בדרום הארץ. הם מצאו כי חשיפה לטמפרטורות גבוהות בשבועות 39-32 להיריון קשורה לסיכון גבוה יותר ללידה מוקדמת בתקופה זו, בעיקר בעוּבּרים ממין נקבה.³¹

קבוצת חוקרים מהמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ומאוניברסיטת הרווארד מצאה שטמפרטורה ממוצעת גבוהה במהלך השליש הראשון או השלישי להיריון מגדילה את הסיכון להתפתחות רעלת היריון. רעלת היריון עלולה להתרחש בטמפרטורות גבוהות עקב הפרעות בהומאוסטזיס של החום האימהי, הגורמות להקצאה מחדש של משאבי האנרגייה הזמינים לעובר.³²

חוקרים מאוניברסיטת חיפה, מקופת חולים מאוחדת, מאוניברסיטת טולסה ומאוניברסיטת קורדובה השוו את ריכוזי גרגירי האבקה בימי שרב (טמפרטורה גבוהה ולחות נמוכה), בימים חמים (טמפרטורה ולחות גבוהות) ובימים קרים (טמפרטורה נמוכה), ומצאו כי בימי השרב היו ריכוזים גבוהים יותר של גרגירי אבקה באוויר. אנשים הסובלים מאלרגייה חווים תסמינים חזקים יותר בימי שרב, והם עלולים להחריף עם העלייה במספר ימי השרב שיפקדו את ישראל ואת אזור המזרח התיכון עקב שינויי האקלים.³³

חוקרים מאוניברסיטת חיפה ומבית הספר לבריאות הציבור ורפואה קהילתית של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה ע"ש בראון בוחנים את החוסן העירוני לאירועי אקלים קיצוניים בעיר חיפה. ממצאים ראשוניים מראים שהעיר חיפה וכן מערכת הבריאות בחיפה ערוכות למצבי חירום כגון מלחמה או רעידת אדמה, אך אין היערכות ייעודית למזג אוויר קיצוני.

מחקר משותף למרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה ולאוניברסיטת הרווארד מצא קשר בין טמפרטורות גבוהות ולחות נמוכה ובין מספר מקרי ההכשה על ידי נחשים בישראל בשנים 2015-2008. כן נמצא כי גלי חום הובילו לעלייה בתדירות ההכשות בעונות הקרות והחמות.³⁴

במחקר שערכו חוקרים מהמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה ומאוניברסיטת הרווארד בקרב 2,338 תושבים באזור באר שבע, נמצא קשר בין עלייה בטמפרטורות (עלייה של 5 מעלות צלזיוס) לניסיונות התאבדות ביומיים שאחרי היום החם. החוקרים הסיקו כי לעלייה תלולה בטמפרטורות יש השפעה רבה על הסיכוי להתנהגות אובדנית, בייחוד בקרב מטופלים עם אבחון פסיכיאטרי או עם ניסיונות התאבדות קודמים.³⁵

אתגרים לשנים הבאות
משרד הבריאות נמצא בשלבים ראשוניים של הגדרת מדדים ספציפיים לשינויי אקלים, הכוללים בין היתר:

מרכז המידע לחקר אסונות טבע בישראל מפרסם נתונים על אירועי אקלים קיצוניים בישראל. על פי הנתונים, בשנת 2018 היו בישראל שלושה אירועי אקלים קיצוניים (תרשים 4). ²³

בשנים האחרונות הושגה התקדמות מסוימת בהיערכות ישראל להסתגלות לשינויי אקלים. הוקמה מינהלת ההיערכות לשינוי אקלים, הוקמו ועדות ודורגה מידת הקריטיות של השפעות שינויי האקלים כבסיס לתעדוף פרויקטים וקבלת החלטות על כיווני פעולה מרכזיים. ניכר כי הדגש העיקרי על בריאות במסגרת המינהלת הוא על השפעות קצרות טווח שמקורן בגלי חום וקור ושיטפונות למשל.

חשוב להיערך גם להשפעות ארוכות טווח של שינויי האקלים על בריאות הציבור, לדוגמה, צפויה עלייה בהתפשטות של מזיקים במזון ובתפוצתם של יתושים ושל וקטורים אחרים. לכן יש להתמודד ביעילות רבה יותר עם עלייה בתפוצה של מזיקים העלולים לגרום למחלות זיהומיות, כגון לישמניה, זיקה, דנגי, קדחת מערב הנילוס וכלבת. יש גם צורך להיערך לאיומים לא-ידועים שמציבים נגיפים, חיידקים וטפילים שייתכן שמקורם בשינויי אקלים. בהיערכות להשפעות ארוכות הטווח של שינויי האקלים חשוב להבטיח שמירה על ערכים תזונתיים של מזון, ולהתמודד עם השפעות שינויי האקלים על בריאות הנפש.

אף ששינויי האקלים עשויים להשפיע במידה ניכרת על בריאות הציבור, המחקר האפידמיולוגי בישראל בתחום זה עודו מתפתח. מורגש במיוחד היעדר מחקר בין-תחומי המתמקד בהשפעות שינויי האקלים על הבריאות, בדגש על תחלואה ותמותה באוכלוסיות שונות בישראל. יש לבחון למשל את הקשר בין טמפרטורת הסביבה ובין אשפוזים על רקע מחלות כרוניות באוכלוסייה הבוגרת בישראל. כמו כן נדרשים מחקרים בתחומי הכלכלה, מדעי החברה וניהול מערכות בריאות בהקשר של שינויי האקלים. למשל, מומלץ לבחון השפעות בריאותיות של שינויי אקלים באמצעות מודלים של תועלות בריאותיות (co-benefits), הן בהקשרים של הפחתת פליטות הן בהקשרים של הסתגלות. כדי לקדם עוד את המחקר בתחום זה, יש צורך באיסוף שיטתי של הנתונים הרלוונטיים. לשם כך חשוב להקים מערכת ממוחשבת שתוכל לאסוף את הנתונים בזמן אמת.

כדי להתמודד טוב יותר עם שינויי האקלים והשפעותיהם הבריאותיות, ומתוך הסתכלות מערכתית, יש לפעול גם במישור החקיקתי. לשם כך המשרד להגנת הסביבה מקדם את "חוק האקלים" - חוק אשר לראשונה יעגן יעדי פליטה בישראל.36 נוסף על כך יש לשלב מדידות והערכות של שינויי אקלים בתהליכי קבלת החלטות, למשל בתהליכי תכנון. כמו כן יש לגייס שותפים להתמודדות עם ההשלכות של שינויי האקלים על הבריאות, למשל קופות חולים ובתי חולים - לאיסוף נתונים ולהעלאת המודעות בקרב הצוותים הרפואיים לנושא ולדרכי טיפול ומניעה; ומשרדי ממשלה - לקידום תוכנית היערכות לגלי חום.

לשלטון המקומי תפקיד מרכזי בהיערכות לשינויי אקלים. במסגרת תוכנית Clima Med של האיחוד האירופי השתתפו בשנת 2019 נציגים של 40 רשויות מקומיות בישראל בסדנה בנושא היערכות והתמודדות עם העלייה המתמדת בצריכת משאבי אנרגייה. במסגרת עבודת הוועדה לשלטון מקומי במינהלת, הוכנה תוכנית פעולה לקידום ההיערכות ברשויות המקומיות, ובכלל זה זיהוי סיכונים בהתאמה לאזורי אקלים. אחד האתגרים לשנים הקרובות הוא העלאת המעורבות של רשויות מקומיות ב"מיטיגציה" והיערכות לשינויי אקלים.

פרק זה, כמו יתר הפרקים בדוח, נכתב ע"י צוות מדענים ואנשי מקצוע ממשרד הבריאות, בשיתוף הקרן לבריאות וסביבה.

(1) פז, ש', נגב, מ' ודוידוביץ', נ' (2019). השפעות שינוי האקלים על בריאות הציבור בישראל - מדע ומדיניות. אקולוגיה וסביבה, 10(4), 78-72. http://www.magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=903 (אוחזר ביוני 2020).

(2) Watts, N., Amann, M., Arnell, N., Ayeb-Karlsson, S., Belesova, K., Boykoff, M., Byass, P., ... Montgomery, H. (2019). The 2019 report of The Lancet Countdown on health and climate change: Ensuring that the health of a child born today is not defined by a changing climate. Lancet, 394(10211), 1836-1878. https://doi.org/10.1016/S0140-6736(19)32596-6

(3) הלפמן-הרצוג, א' (2019). שינוי האקלים יחמיר את מצבם של אנשים הסובלים מאלרגיה. אקולוגיה וסביבה, 10(4),83-81. http://www.magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=905 (אוחזר ביוני 2020).

(4) World Health Organization (2018). Climate change and health. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health (retrieved June 2020).

(5) Hermesh, B., Maya, M., & Davidovitch, N. (2019). Health risks assessment for the Israeli population following the sanitary crisis in Gaza. https://old.ecopeaceme.org/wp-content/uploads/2019/05/Gaza-Health-Report_ENG.pdf (retrieved November 2020).

(6) Negev, M., Teschner, N., Rosenthal, A., Levine, H., Lew-Levy, C., & Davidovitch, N. (2019). Adaptation of health systems to climate-related migration in Sub-Saharan Africa: Closing the gap. International Journal of Hygiene and Environmental Health, 222(2), 311-314. https://doi.org/10.1016/j.ijheh.2018.10.004

(7) משרד ראש הממשלה (2019). שילוב יעדי הפיתוח של האו"ם לשיפור המשילות ותהליכי תכנון אסטרטגי בממשלה. החלטה מספר 4631 של הממשלה מיום 14.07.2019. https://www.gov.il/he/departments/policies/dec4631_2019 (אוחזר ביוני 2020).

(8) Israel Ministry of Foreign Affairs (2019). Implememation of the sustainable development goals. National review. Israel 2019. https://mfa.gov.il/MFA/PressRoom/2019/Documents/Israel%20SDG%20national%20review.pdf (retrieved June 2020).

(9) Organisation for Economic Co-operation and Development (2019). Measuring distance to the SDG Targets 2019: An assessment of where OECD countries stand. OECD Publishing, Paris. https://doi.org/10.1787/a8caf3fa-en (retrieved June 2020).

(10) טל, א', אומן, י', שכטמן, ד', קריבוס, א', יקיר, ד', דגן, ג', ...בן ישי, פ' (2019). קריאה של הקהילה המדעית לשקול מחדש את הרחבת השימוש בגז הטבעי במשק האנרגיה. https://www.haaretz.co.il/embeds/pdf_upload/2019/20191119-124637.pdf (אוחזר ביולי 2020).

(11) Tal, A. (2020). Unkept promises: Israel's implementation of its international climate change commitments. Israel Journal of Foreign Affairs, 14(1), 21-51. https://doi.org/10.1080/23739770.2020.1749965

(12) Organisation for Economic Co-operation and Development (2020). Accelerating climate action in Israel: Refocusing mitigation policies for the electricity, residential and transport sectors. OECD Publishing, Paris. https://doi.org/10.1787/fb32aabd-en (retrieved October 2020).

(13) משרד ראש הממשלה (2018). היערכות ישראל להסתגלות לשינויי אקלים: יישום ההמלצות לממשלה לאסטרטגיה ותכנית פעולה לאומית. החלטה מספר 4079 של הממשלה מיום 29.07.2018. https://www.gov.il/he/departments/policies/dec4079_2018 (אוחזר ביוני 2020).

(14) משרד התחבורה והבטיחות בדרכים - השירות המטאורולוגי (2020). מגמות השינוי בטמפרטורה בישראל, תחזיות עד 2100. https://ims.gov.il/sites/default/files/%D7%9E%D7%92%D7%9E%D7%95%D7%AA%20%D7%94%D7%98%D7%9E%D7%A4%D7%A8%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%94%20%D7%A2%D7%93%202100.pdf (אוחזר באוקטובר 2020).

(15) Waitz, Y., Paz, S., Meir, D., & Malkinson, D. (2018). Temperature effects on the activity of vectors for Leishmania tropica along rocky habitat gradients in the Eastern Mediterranean. Journal of Vector Ecology, 43(2), 205-214. https://doi.org/10.1111/jvec.12304

(16) משרד הבריאות (עודכן ביולי 2017). לישמניאזיס (שושנת יריחו). https://www.health.gov.il/Subjects/disease/Pages/Leishmaniasis.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(17) משרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור (2020). טיפול מערכת הבריאות במחלות מתפרצות ומתחדשות. דוח שנתי 70א. https://www.mevaker.gov.il/sites/DigitalLibrary/Pages/Reports/3246-6.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(18) משרד ראש הממשלה (עודכן בספטמבר 2017). תכנית סיוע לרשויות המקומיות בהפחתת מפגעי הליישמניאזיס ("שושנת יריחו"). החלטה מספר 1973 של הממשלה מיום 27.09.2016. https://www.gov.il/he/Departments/policies/2016_dec1973 (אוחזר ביוני 2020).

(19) משרד הבריאות. המלצות להתמודדות עם מזג אוויר חם. https://www.health.gov.il/Subjects/Geriatrics/HealthPromotionAndPreventiveMedicine/Pages/heat_injuries.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(20) משרד הבריאות (2018). המלצות על פעולות שיש לנקוט בקרב קשישים ותינוקות על מנת למנוע סכנות ופגיעות קור. https://www.health.gov.il/NewsAndEvents/SpokemanMesseges/Pages/03012018-2.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(21) משרד הבריאות. שינויי אקלים וחום קיצוני - מידע חזותי. https://www.health.gov.il/Subjects/Environmental_Health/Environmental_contaminants/Pages/Heat.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(22) משרד הבריאות, המשרד להגנת הסביבה והאגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה (2020). שינוי אקלים ובריאות הציבור: סקירת ספרות, מיפוי מדדי בריאות והמלצות לפעולה לקראת תוכנית עבודה של משרד הבריאות. https://www.gov.il/he/departments/publications/reports/climate_change_and_public_health_2020 (אוחזר בנובמבר 2020).

(23) Israel Ministry of Construction and Housing (2019). Sustainable development goal 11: Sustainable cities and communities. Implementation of SDG11 in Israel: Challenges and future prospects. https://www.gov.il/BlobFolder/reports/sdg11_israel_report_2019/he/documents_tichnun_ironi_sdg11_israel_report_2019.pdf (retrieved December 2020).

(24) Rosenberg, A., Weinberger, M., Paz, S., Valinsky, L., Agmon, V., & Peretz, C. (2018). Ambient temperature and age-related notified Campylobacter infection in Israel: A 12-year time series study. Environmental Research, 164, 539-545. https://doi.org/10.1016/j.envres.2018.03.017

(25) Rosenberg, A., Weinberger, M., Paz, S., Valinsky, L., Rokney, A., Kloog, I., & Peretz, C. (2019). Spatio-temporal analysis of Campylobacter incidence in Israel, 1999-2010. Environmental Epidemiology, 3, 309-310. https://doi.org/10.1097/01.EE9.0000609372.12933.d2

(26) Dadon, Y., Haas, E. J., Kaliner, E., Anis, E., Singer, S. R., Atiya-Nasagi, Y., ... Moran-Gilad, J. (2018). Outbreak of human leptospirosis linked to contaminated water bodies in Northern Israel, June to August 2018. Eurosurveillance, 23(38), 1800486. https://doi.org/10.2807/1560-7917.ES.2018.23.38.1800486

(27) משרד הבריאות. עכברת (לפטוספירוזיס). https://www.health.gov.il/Subjects/disease/Pages/Leptospirosis.aspx (אוחזר ביוני 2020).

(28) Adamker, G., Holzer, T., Karakis, I., Amitay, M., Anis, E., Singer, S. R., & Barnett-Itzhaki, Z. (2018). Prediction of Shigellosis outcomes in Israel using machine learning classifiers. Epidemiology and Infection, 146(11), 1445-1451. https://doi.org/10.1017/S0950268818001498

(29) Salama, M., Amitai, Z., Lustig, Y., Mor, Z., Weiberger, M., Chowers, M., ... Leshem, E. (2019). Outbreak of West Nile Virus disease in Israel (2015): A retrospective analysis of notified cases. Travel Medicine and Infectious Disease, 28, 41-45. https://doi.org/10.1016/j.tmaid.2018.07.008

(30) Vered, S., Paz, S., Negev, M., Tanne, D., Zucker, I., & Weinstein, G. (2020). High ambient temperature in summer and risk of stroke or transient ischemic attack: A national study in Israel. Environmental Research, 187, 109678. https://doi.org/10.1016/j.envres.2020.109678

(31) Kloog, I., Novack, L., Erez, O., Just, A. C., & Raz, R. (2018). Associations between ambient air temperature, low birth weight and small for gestational age in term neonates in southern Israel. Environmental Health, 17(1), 76. https://doi.org/10.1186/s12940-018-0420-z

(32) Shashar, S., Kloog, I., Erez, O., Shtein, A., Yitshak-Sade, M., Sarov, B., & Novack, L. (2020). Temperature and preeclampsia: Epidemiological evidence that perturbation in maternal heat homeostasis affects pregnancy outcome. PloS One, 15(5), e0232877. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0232877

(33) Helfman-Hertzog, I., Kutiel, H., Levetin, E., Galán, C., & Hefer, T. (2018). The impact of Sharav weather conditions on airborne pollen in Jerusalem and Tel Aviv (Israel). Aerobiologia, 34, 497-511. https://doi.org/10.1007/s10453-018-9526-6

(34) Shashar, S., Yitshak-Sade, M., Sonkin, R., Novack, V., & Jaffe, E. (2018). The association between heat waves and other meteorological parameters and snakebites: Israel National Study. The Journal of Emergency Medicine, 54(6), 819-826. https://org.doi/10.1016/j.jemermed.2018.02.002

(35) Yarza, S., Vodonos, A., Hassan, L., Shalev, H., Novack, V., & Novack, L. (2020). Suicide behavior and meteorological characteristics in hot and arid climate. Environmental Research, 184, 109314. https://doi.org/10.1016/j.envres.2020.109314

(36) המשרד להגנת הסביבה (2020). הערכת מצב. יוני 2020.

# data[].attributes.attachment_link.title
שינויי אקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
שינויי האקלים מציבים בפני האנושות אתגר גדול, שלו השפעה של ממש על בריאות הציבור. ארגון הבריאות העולמי (World Health Organization - WHO) אף מגדיר אותו "האתגר הגדול ביותר לבריאות במאה הנוכחית". לשינויי האקלים עשויות להיות השפעות ישירות ועקיפות על בריאות הציבור.

# data[].attributes.headline
ישראל מתחממת / זוית בחינוך

# data[].attributes.subject
ישראל מתחממת / זוית בחינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
12 ביוני 2018

אתם מריחים את זה? זה הקיץ. הוא כבר מגיח אלינו מדי פעם, נותן הצצה לשרבים שמחכים לנו מעבר לפינה בחודשים יולי-אוגוסט. אבל זו רק ההתחלה: בתקופה הקרובה הקיץ יפסיק להיות ביישן, יתפרץ ברחבי ישראל במלוא הדרו, ויהיה לנו חם, חם מאוד. שינוי האקלים שמשפיע על כל העולם לא פוסח עלינו, הוא הופך את ישראל ליותר ויותר חמה - דו"ח שפורסם לאחרונה על ידי השירות המטאורולוגי חושף בדיוק עד כמה.

הדו"ח החדש בא בהמשך לשני דוחות קודמים שפרסם השירות המטאורולוגי בשנים 2011 ו-2015, והוא כולל ממצאים עדכניים יותר וניתוחים מקיפים יותר מבעבר. החוקרים ניתחו נתוני טמפרטורה מ-34 תחנות מטאורולוגיות ברחבי ישראל: 24 תחנות שבהן נאספו נתונים באופן רציף החל מ-1950, ו-10 תחנות עם בסיס נתונים קצר יותר, שנבחן מ-1988 ועד 2016. התחנות הללו נוספו למחקר על מנת לשקף את המצב גם באזורים כמו רמת הגולן, שלגביהם אין נתונים משנות החמישים, על מנת ליצור תמונה כמה שיותר מקיפה. והשורה התחתונה ברורה: בכל תחנות המדידה נרשמה מגמה של עלייה בטמפרטורות.

מישור החוף מתחמם יותר

החוקרים ניתחו את השינויים שחלו בעשורים השונים בטמפרטורת המקסימום היומית (הטמפרטורה הגבוהה ביותר בצהרי כל יום), טמפרטורת המינימום היומית (הטמפרטורה הקרה ביותר בכל לילה), ההפרש בין השתיים והטמפרטורה היומית הממוצעת. בהתאם להיקף הנתונים שסיפקו התחנות השונות, כותבי הדו"ח התייחסו לשתי תקופות: ארוכה (2016-1950) וקצרה (2016-1988). החוקרים הקפידו להשתמש בנתונים אמינים בלבד ותיקנו אי-דיוקים בנתוני הטמפרטורה, שנגרמו עקב סיבות כמו החלפה של ציוד המדידה בציוד מתקדם יותר.

על פי הדו"ח, קיימת בישראל מגמה ברורה של עלייה בטמפרטורות המינימום, המקסימום והטמפרטורה הממוצעת בתקופה הארוכה ובקצרה. מגמה זו לא הייתה חזקה באותה מידה בכל אזורי הארץ, אך בכולם נרשמה התחממות ברורה. כתלות באזור, בתקופה הקצרה (30 השנים האחרונות) טמפרטורת המקסימום עלתה ב-0.49-0.68 מעלות צלזיוס בעשור בממוצע, טמפרטורת המינימום עלתה ב-0.67-0.44 מעלות בעשור בממוצע, והטמפרטורה הממוצעת הכללית עלתה ב-0.65-0.5 מעלות בעשור, כלומר - עלייה של כמעט שתי מעלות בשלושה עשורים.

כאמור, החוקרים מצאו גם שקיימים הבדלים בין אזורים שונים בישראל במידת ההתחממות לאורך השנים. באזורים המערביים של ישראל: מישור החוף, השפלה, צפון הנגב ואזור ההר הייתה עלייה גדולה יותר בטמפרטורות בהשוואה לשאר אזורי הארץ. הטמפרטורות עלו במידה המועטה ביותר בעמקי המזרח והצפון. "ההבדלים בין האזורים לא גדולים מאוד, אבל הם קיימים", אומר אבנר פורשפן, מנהל אגף אקלים בשירות המטאורולוגי ואחד מכותבי הדו"ח.

חשוב לציין שלא מדובר במגמה רציפה של התחממות החל משנות החמישים ועד היום. בשנות החמישים הטמפרטורה הייתה גבוהה יחסית, ובמהלך שנות השבעים חלה דווקא ירידה מסוימת בטמפרטורה הממוצעת. עם זאת, בסוף שנות השמונים החלה מגמה של התחממות, שנמשכת עד היום. הנתונים החדשים מצביעים על המשכה של מגמת ההתחממות שנצפתה בדו"חות הקודמים שפורסמו.

לא תהיה ירידה משמעותית

עליית הטמפרטורות בישראל לאורך השנים היא חלק ממגמת ההתחממות שמשפיעה על כל אזורי העולם, אך קצב ההתחממות אינו זהה בכל חלקי הגלובוס. יש מקומות שבהם ההתחממות חריפה יותר מאשר בישראל, כמו הקוטב הצפוני, שמתחמם בקצב מהיר פי שניים משאר העולם, וכמו בחלקים מרוסיה, ממערב אפריקה, מברזיל ומקנדה. במספר אזורים אחרים, כמו החלק הדרום מזרחי של ארה"ב, ההתחממות חריפה פחות מאשר בישראל.

העלייה בטמפרטורות משפיעה על ישראל כבר היום, ובאה לידי ביטוי בעלייה בתדירות של אירועי מזג אוויר קיצוניים כמו שריפות ו שיטפונות. גם משק המים מושפע משינוי האקלים עקב מיעוט המשקעים בשנים האחרונות בצפון הארץ, ובעיקר באגן ההיקוות של הכנרת. שינוי האקלים העולמי משפיע לרעה גם על יציבותן של מדינות, ומאיץ את התפרצותם של משברים פוליטיים באזורנו.

אין ספק שהסיבה המרכזית למגמת העלייה בטמפרטורות היא שינוי האקלים. עם זאת, שינוי האקלים אינו הגורם היחיד. "באטמוספירה קיימת תמיד גם השתנות טבעית חריפה מאוד, שיש לה משמעות גדולה מאוד באקלים העולמי ובאקלים שלנו", אומר פורשפן. "אבל גם אם מגיעה פתאום שנה קרירה יותר, זה עדיין לא אומר שמשהו משמעותי השתנה - את השינויים האקלימיים אנחנו רואים כשאנחנו בוחנים דברים לאורך זמן רב. ההתחממות העולמית הנוכחית גדולה מאוד, וקשה מאוד להסביר אותה אך ורק באמצעות השתנות טבעית. גם אם לא הייתה התחממות גלובלית היינו מקבלים תקופות חמות מדי פעם, אבל כנראה שהן לא היו כה בולטות והן לא היו נמשכות כל כך הרבה זמן בלי הקלה", הוא מסביר.

ומה צופן העתיד? אם המגמה הנוכחית תימשך, קשה להיות אופטימיים. "ההערכה הסבירה היא שבעשר השנים הקרובות לא תהיה ירידה משמעותית בממוצע הטמפרטורות", מסכם פורשפן.

בעקבות הכתבה ב"זווית" הסיפור פורסם גם ב- מאקו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל מתחממת

# data[].attributes.attachment_link.description
12 ביוני 2018 אתם מריחים את זה? זה הקיץ. הוא כבר מגיח אלינו מדי פעם, נותן הצצה לשרבים שמחכים לנו מעבר לפינה בחודשים יולי-אוגוסט. אבל זו רק ההתחלה: בתקופה הקרובה הקיץ יפסיק להיות ביישן, יתפרץ ברחבי ישראל במלוא הדרו, ויהיה לנו חם, חם מאוד.

# data[].attributes.headline
ישראל מתחממת / זוית בחינוך. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.subject
ישראל מתחממת / זוית בחינוך. יסודי, חט"ב, חט"ע

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
זווית - מחברים אותך למדע ולסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
ישראל מתחממת

# data[].attributes.headline
חידון קהוט שינוי אקלים.

# data[].attributes.subject
חידון קהוט שינוי אקלים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רוצים גישה חופשית למערכי שיעור ופעילויות נלוות הקשורות לסיפור זה?

הרשמה בחינם

הוסיפו סיפור למועדפים

מילון מושגים

מערכים קשורים

חלב מכל דבר חלב ממקורות צמחיים תופס מסיבות שונות נתח שוק משמעותי יותר ויש כבר סוגים רבים על המדף במרכול. האם הם באמת טובים יותר לבריאות ולסביבה ובאיזה תחליף כדאי לבחור?

על קרח דק לקראת יום דב הקוטב העולמי: דו"ח על מצב הקוטב הצפוני חושף שהוא מתחמם בקצב מהיר פי שניים משאר העולם. ההתחממות המהירה והמסת הקרח המוגברת צפויות לגרום להתרבותם של אירועי קיצון של מזג האוויר בעולם כבר בשנים הקרובות

Register

קהילת ניו-יורק 19 תל-אביב (פינת דרך ההגנה), 6775323 | טלפון 03-6200025 | פקס: 03-6090396

© 2018 כל הזכויות שמורות לאגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
חידון קהוט - שינוי אקלים: מושגים בסיסיים

# data[].attributes.attachment_link.description
רוצים גישה חופשית למערכי שיעור ופעילויות נלוות הקשורות לסיפור זה? הרשמה בחינם הוסיפו סיפור למועדפים חלב מכל דבר חלב ממקורות צמחיים תופס מסיבות שונות נתח שוק משמעותי יותר ויש כבר סוגים רבים על המדף במרכול. האם הם באמת טובים יותר לבריאות ולסביבה ובאיזה תחליף כדאי לבחור?

# data[].attributes.headline
חדר בריחה. הצפה במעבדה .חט"ב. חט"ע.

# data[].attributes.subject
חדר בריחה. הצפה במעבדה .חט"ב. חט"ע.

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about רמזים במעבדה ✌️ - Presentation