# data[].attributes.headline
Tillägg synvinklar kring det positiva eller negativa

# data[].attributes.subject
Tillägg synvinklar kring det positiva eller negativa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turun tuomiokirkko,
20500 Turku

Tuomiokirkkomuseo kirkon etelälehterillä tekee sukelluksen syvälle historiaan aina 1300-luvulle saakka.

Museon esineistö kertoo Tuomiokirkon vaiheista ja kirkollisesta elämästä.

Museossa on esillä pyhimyspatsaita ja alttarivälineitä katoliselta keskiajalta. Ajasta jälkeen uskonpuhdistuksen kertovat kirkkotekstiilit ja taitavien tekijöiden hopeaesineet. Museossa voi tutustua myös Tuomiokirkon rakennusvaiheisiin.

Kerro tästä myös ystävillesi!

Museon yhteystiedot

Turun tuomiokirkkomuseo
Turun tuomiokirkko, 20500 Turku

040 341 7100

Museon kotisivut

Yhteydet julkisilla

Näytä reitti museolle Matkahuollon reittioppaassa

Pääsymaksut

Sisäänpääsy Museokortilla
2/1 €

Maksutavat

käteinen

Aukioloajat

Ma

09:00-18:00

Ti

09:00-18:00

Ke

09:00-18:00

To

09:00-18:00

Pe

09:00-18:00

La

09:00-18:00

Su

09:00-18:00

Kirkollisten tilaisuuksien aikana kirkossa tai museossa ei pääse kiertelemään.

Opastus

Tuomiokirkon opastuskierroksia voi varata Visit Turun myyntipalvelun kautta puh. 02 262 7900 tai myynti@visitturku.fi. Kesäisin Tuomiokirkon ilmainen opastuskierros järjestetään joka keskiviikko klo 14 alkavan kesämusiikkihetken jälkeen.

Kohdetta lähellä olevat museot

# data[].attributes.attachment_link.description
Turun tuomiokirkko, 20500 Turku Tuomiokirkkomuseo kirkon etelälehterillä tekee sukelluksen syvälle historiaan aina 1300-luvulle saakka. Museon esineistö kertoo Tuomiokirkon vaiheista ja kirkollisesta elämästä. Museossa on esillä pyhimyspatsaita ja alttarivälineitä katoliselta keskiajalta. Ajasta jälkeen uskonpuhdistuksen kertovat kirkkotekstiilit ja taitavien tekijöiden hopeaesineet. Museossa voi tutustua myös Tuomiokirkon rakennusvaiheisiin. Kerro tästä myös ystävillesi!

# data[].attributes.body
Skriv här era idéer om vad som är ok och inte ok!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Loviisan seurakuntayhtymän kiinteistöpäällikkö Jens Nybondas toivoo, ettei myynnissä oleva kirkko päädy kulmakuppilaksi. Kirkon myyntiä harkitaan myös muun muassa Kokkolassa.

Useat suomalaiset seurakunnat ovat miettineet vakavasti sivukirkkojensa myymistä taloussyistä.

- Etenkin seurakuntien yhdistyessä tulee vastaan tilanteita, joissa kiinteistömassa vain kasvaa liian suureksi käyttöasteeseen suhteutettuna, kirkkohallituksen maankäyttöpäällikkö Harri Palo sanoo.

Hänen mukaansa Suomessa ei ole aikoihin myyty yhtään kirkko-statuksen omaavaa rakennusta.

Seurakunnat ovat sen sijaan realisoineet useita satoja seurakuntataloja ja pappiloita sekä kymmeniä kirkoiksi kutsuttuja, ja seurakuntalaisten kirkoiksi myös mieltämiä rakennuksia.

Kouvolassa vuonna 2014 Salmelan Taidekeskukselle myyty Vuohijärven kirkko on yksi tällainen, statukseltaan vahvistamaton kirkko. Männistön väliaikainen kirkko Kuopiossa siirtyi vuotta aiemmin katolisen kirkon omistukseen. Samoihin aikoihin seurakunnat myivät vastaavanlaisia kirkkoja myös Vantaalla, Helsingissä ja Savonlinnassa.

Kokkolassa on jo usean vuoden ajan käyty keskustelua satamakaupunginosa Ykspihlajan kirkosta luopumisesta. Viimeksi asiaa käsiteltiin alkukuusta seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston kokouksessa.

- Nämä ovat aina isoja ja vaikeita asioita, jotka vievät aikaa. Pelissä on paljon historiaa ja tunteita, surutyö vie oman aikansa. Meidän pitäisi kuitenkin ajatella pitemmälle, jotta seurakuntalaisten kannalta järkevään toimintaan olisi varaa myös tulevaisuudessa, hallintojohtaja Helinä Marjamaa sanoo.

Kokkolassa kirkkoneuvosto päätyi lopulta ottamaan vuoden aikalisän ja perustaa toimikunnan pohtimaan, voisiko Ykspihlajan kirkolle sittenkin löytyä käyttöä yhdessä ulkopuolisten toimijoiden kanssa.

Kirkkorakennukset ovat poikkeuksetta seutunsa maamerkkejä ja edustavat oman aikansa arkkitehtuuria, mikä asettaa paljon vaatimuksia kiinteistön ostoa harkitseville.

Ruonalan kirkko Kotkassa, Mutalan kirkko Joensuussa ja Valkon kirkko Loviisassa ovat parhaillaankin myynnissä kiinteistönvälittäjillä.

- Olisihan se toivottavaa, että kirkko päätyisi johonkin hyvään tarkoitukseen, eikä esimerkiksi kulmakuppilaksi, Loviisan seurakuntayhtymän kiinteistöpäällikkö Jens Nybondas sanoo.

Hän toteaa kuitenkin samalla, että kiinteistön mahdollisen ostajakandidaatin ja tarjotun kauppahinnan hyväksyminen tai hyväksymättä jättäminen on seurakunnan ja kirkkohallituksen luottamushenkilöiden asia.

Kirkon kauppaaminen toiselle uskonnolliselle yhteisölle on paitsi ajatuksena ehkä lohdullinen, myös kaavoituksen kannalta helpoin ratkaisu.

- Jos kirkkoa on tarkoitus käyttää muuhun tarkoitukseen, vaatii se asemakaavan muutoksen, joka on aina vähän pitempi prosessi, kirkkohallituksen maankäyttöpäällikkö Harri Palo toteaa.

Kirkon myyminen täysin uuteen käyttöön vaatii myös rakennuksen kirkollisen statuksen purkamisen kirkkohallituksessa. Nykyisin seurakunnan kaikkien kiinteistöjen myyminen vaatii kirkkohallituksen hyväksynnän. Parhaillaan käsittelyssä olevan lakiesitys keventäisi menettelyä niin, että vain kirkkojen ja hautausmaarakennusten myyminen vaatisi jatkossa kirkkohallituksen luvan.

Myynnissä olevia kirkkoja

Mutalan kirkko, Joensuu. Rantakylän seurakunnan toiminta Mutalan kirkossa päättyi tammikuussa 2018, mutta se on ollut myynnissä pitempään. Mutalan kirkon irtaimistoa myytiin viikonloppuna huutokaupalla Joensuussa.

Ruonalan kirkko, Kotka. Kotka-Kymin seurakunnan kiinteistö on virallisesti seurakuntakeskus. Ruonalan kirkko laitettiin myyntiin joulukuussa 2013. Seurakuntayhtymä on saanut kirkosta muutaman tarjouksen, mutta hintaa on pidetty liian alhaisina.

Valkon kirkko, Loviisa. Loviisan seurakuntayhtymä päätti laittaa Valkon kirkon myyntiin joulukuussa 2017, vähäisen käytön takia. Valkon kirkossa oli parin vuosittaisen jumalanpalveluksen lisäksi kerhotoimintaa. Valkon kirkko rakennettiin merimieskirkoksi aikana, jolloin laivat viipyivät satamassa pitempiä aikoja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Haluaisitko muuttaa kirkkoon? Lännen Media listasi, millä paikkakunnilla se voisi olla mahdollista jo nyt

# data[].attributes.attachment_link.description
Useat suomalaiset seurakunnat ovat miettineet vakavasti sivukirkkojensa myymistä taloussyistä. - Etenkin seurakuntien yhdistyessä tulee vastaan tilanteita, joissa kiinteistömassa vain kasvaa liian suureksi käyttöasteeseen suhteutettuna, kirkkohallituksen maankäyttöpäällikkö Harri Palo sanoo. Hänen mukaansa Suomessa ei ole aikoihin myyty yhtään kirkko-statuksen omaavaa rakennusta. Seurakunnat ovat sen sijaan realisoineet useita satoja seurakuntataloja ja pappiloita sekä kymmeniä kirkoiksi kutsuttuja, ja seurakuntalaisten kirkoiksi myös mieltämiä rakennuksia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keld Dahlmann leder ett nätverk som hjälper församlingar att få ny livskraft och växa.

Keld Dahlmann var under många år kyrkoherde i församlingen Aarhus Valgmenighed i Danmarks näst största stad, Århus. Församlingen är bland annat känd för sin mångsidiga verksamhet, sina livskraftiga smågrupper och sina välbesökta gudstjänster.

För tillfället arbetar Dahlmann halvtid som pastor i församlingen och halvtid som team-ledare inom nätverket "KirkePlanterNet" som på nationell nivå hjälper nya och gamla församlingar att bli livskraftiga och växande.
Keld Dahlmann kommer att undervisa vid följande samlingar under sitt besök i Helsingfors:
* sön 13.5 16.30 Puls-gudstjänst. Fridens människor. Södra Haga kyrka.

* mån 14.5 18.00 Equip. En kväll om församlingen. Hagasalen, Södra Haga kyrka (2. vån).

* tis 15.5 9-15 En öppen dag för alla tillsammans med lärjungaskolan Transform. Keld undervisar om mission, församlingsförnyelse och andens gåvor. Hagasalen, Södra Haga kyrka (2. vån).

Samlingarna arrangeras av Petrus församling i samarbete med Kyrkan i Helsingfors. Mera info på petrusforsamling.net.

# data[].attributes.attachment_link.description
Keld Dahlmann var under många år kyrkoherde i församlingen Aarhus Valgmenighed i Danmarks näst största stad, Århus. Församlingen är bland annat känd för sin mångsidiga verksamhet, sina livskraftiga smågrupper och sina välbesökta gudstjänster. För tillfället arbetar Dahlmann halvtid som pastor i församlingen och halvtid som team-ledare inom nätverket "KirkePlanterNet" som på nationell nivå hjälper nya och gamla församlingar att bli livskraftiga och växande.

# data[].attributes.body
1. Hur påverkar kyrkan för att bidra med
a. Pluralism
b. Kulturutbud
c. Evenemang
d. Diakoni

2. Har kyrkan bromsat eller bromsar den utvecklingen i samhälet?

# data[].attributes.body
a. Av invandrares släktingar i arabiska hemländer?
b. Av traditionellt religiösa Österbottningar?
c. Av sekulariserade stadsbor?
d. Av övriga ex. irreligiösa?

# data[].attributes.body
a. Namngivning
b. Övergångsriter
c. Syn på människan
d. Regler i samhället
e. Värderingar i samhället?
e. Övrigt

# data[].attributes.body
a. Jesus är Kristus (D.v.s. herren)
b. Den apostoliska trosbekännelsen
c. Nicenska trobekännelsen
d. Athanasianska trosbekännelsen
e Augsburgska trosbekännelsen
http://www.existentiell-tro.net/ekt-98/append04.htm

+/-. Behövs en "ny" trosbekännelse för den tolkning som kristendomen har på verkligheten nu eller borde ha som budskap i framtiden?

Jfr. https://reilukauppa.fi/osallistu/haasta-seurakuntasi/tallainen-on-reilun-kaupan-seurakunta/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den kristna tron är en gåva från Gud. Trosbekännelsen säger i korthet vad Gud erbjuder oss. Trosbekännelsen är också ett skydd för tron och mänskans ibland klåfingriga försök att få tron att passa egna intressen eller åsikter. Genom trosbekännelsen lovar vi Gud för den han är. Vi visar att vi vill gemenskap med Gud och hans kyrka. Trosbekännelsen har en given plats i gudstjänsten.

Vi har i Evangelisk-lutherska kyrkan tre trosbekännelser. De härstammar från fornkyrkan vilket betyder att de är ekumeniska eller allmänkyrkliga. Trosbekännelserna mejslades fram under de inomkyrkliga stridigheterna i den tidiga kyrkan. Striderna handlade bl.a. om Jesus person och relationen till Gud.

Den Apostoliska trosbekännelsen är den äldsta av dessa trosbekännelser och den använder vi oftast i gudstjänsten. Ursprungligen möter vi den i formen av en kort dopbekännelse till treenig Gud i samband med dopkandidaternas förberedelse för dopet. Den bygger på orden i Matteus evangeliet: "Gå därför ut och gör alla folk till lärjungar: döp dem i Faderns och Sonens och den heliga Andens namn." (Matt 28:19)

Den Nicenska trosbekännelsen använder vi också i våra gudstjänster. Den fick sin utformning vid de ekumeniska kyrkomötena i Nicea (år 325) och Konstantinopel (år 381).

Den Athanasianska trosbekännelsen är den tredje av fornkyrkans ekumeniska trosbekännelser. Den är den längsta och minst kända av de tre. Den brukas inte i gudstjänsten.

Trosbekännelsen på finlandssvenskt teckenspråk

# data[].attributes.attachment_link.description
Den kristna tron är en gåva från Gud. Trosbekännelsen säger i korthet vad Gud erbjuder oss. Trosbekännelsen är också ett skydd för tron och mänskans ibland klåfingriga försök att få tron att passa egna intressen eller åsikter. Genom trosbekännelsen lovar vi Gud för den han är.