# data[].attributes.headline
Служби Інтернету

# data[].attributes.subject
Служби Інтернету

# data[].attributes.attachment_link.title
Служби Інтернету

# data[].attributes.attachment_link.description
Іванко має поштову скриньку ivanov.ivan@gmail.com, а Вікторія - vika.v@gmail.com. Іван відправив Вікторії лист. Встановіть відповідність:

# data[].attributes.headline
Інформаційно

# data[].attributes.body
Інформаційно-комунікаційними технології –  це поєднання інформаційних технологій з комунікаційними для вирішення різноманітних задач сучасного освітньо-інформаційного процесу.
Головними перевагами комп’ютерного навчання є:
* Полегшення праці вчителя.

* Індивідуалізація навчання.

* Збільшення швидкості одержання інформації.

* Можливість моделювання і демонстрації процесів, не доступних для спостереження в умовах школи.
Для учнів це такі переваги:

* Робить урок цікавішим, надає більших можливостей для участі в навчальному процесі, розвиває мотивацію

* Учні починають розуміти складні ідеї завдяки більш ясної і динамічної подачі матеріалу

* Розвиває особистісні й соціальні навички; учні працюють  творчо, стають впевненішими у собі.

# data[].attributes.headline
Методика нав

# data[].attributes.body
Методика навчання інформатики– наука про інформатику як навчальний предмет та закономірності процесу навчання інформатикиучнів різних вікових груп.

# data[].attributes.headline
Методика навчання ін

# data[].attributes.body
Методика навчання інформатики визначається як наукова дисципліна, що займається дослідженням і розробкою відповідного до цілей і змісту навчання програмного, технічного, навчальнометодичного, організаційного, психолого-педагогічного забезпечення застосування комп’ютерних технологій у шкільному навчальному процесі.

# data[].attributes.headline
Методика навчання ін

# data[].attributes.body
Методика навчання інформатики як наука тісно пов’язана з концепцією навчального процесу, його основними компонентами, які й становлять сукупність об’єктів вивчення та дослідження. До основних компонентів навчального процесу належать: 1) навчаюча діяльність вчителя; 2) навчальна діяльність учнів;
3) організація навчання.

# data[].attributes.headline
Правило навчання - 

# data[].attributes.subject
Правило навчання - 

# data[].attributes.body
це практичне судження, вимога до викладання, в якій розкривається і конкретизується певна сторона принципу навчання. Правила не володіють силою загальності, обов'язковості, вони розраховані на конкретну ситуацію.

# data[].attributes.headline
Засоби навчання - 

# data[].attributes.subject
Засоби навчання - 

# data[].attributes.body
це різноманітні матеріали і знаряддя навчального процесу, завдяки яким більш успішно і за коротший час досягається визначена ціль навчання.
До засобів навчання належать: підручники, навчальні посібники, дидактичні матеріали, технічні засоби (ТЗН), обладнання, станки, навчальні кабінети, лабораторії, ЕОМ, ТБ та інші засоби масової комунікації. Засобами навчання можуть також бути реальні об'єкти, виробництво, споруди.

# data[].attributes.headline
Основною метою предмета «Інформатика» є:

# data[].attributes.subject
Основною метою предмета «Інформатика» є:

# data[].attributes.body
1) сформувати знання, уміння і навички, необхідні дня раціонального використання засобів сучасних інформаційно-комунікаційних технологій при розв'язуванні задач, пов'язаних з опрацюванням інформації, її пошуком, систематизацією, зберіганням, поданням, передаванням,
2) ознайомити учнів із роллю нових інформаційно-комунікаційних технологій у сучасному виробництві, науці, повсякденній практиці, з перспективами розвитку комп'ютерної техніки,
3) започаткувати основи інформаційної культури учнів.

# data[].attributes.headline
Роль і місце інформатики в системі навчальних предметів

# data[].attributes.subject
Роль і місце інформатики в системі навчальних предметів

# data[].attributes.body
Місце курсу інформатики серед шкільних дисциплін можна порівняти з місцем філософії у загальній системі наук. Разом з тим виникає непроста методична задача, що стосується вмілого формування поняття про моделювання, як один із найдієвіших і найзагальніших методів пізнання. Подальший розвиток цих уявлень проходить під час вивчення інших шкільних предметів.

Нові поняття і методи, що вивчаються в курсі інформатики, істотно розширюють традиційні межі шкільного математичного інструментарію, формують нові прикладні знання, вміння і навички, що підводять допитливого школяра до розуміння фундаментальних методів сучасної науки і їх застосувань на практиці.
Задачі, які розв'язуються в межах курсу інформатики, часто належать до інших предметних галузей знань — математики, фізики, хімії, біології, історії і ін.

# data[].attributes.headline
Особливості курсу інформатики, що виділяють його з інших шкільних предметів, такі: 

# data[].attributes.subject
Особливості курсу інформатики, що виділяють його з інших шкільних предметів, такі: 

# data[].attributes.body
динамічність змісту курсу шкільної інформатики; відсутність загальноприйнятого серед учителів розуміння інформатики як науки і як навчального предмета; неоднозначність розуміння цілей навчання; розмаїття орієнтацій у чинних підручниках; тенденція до інтеграції шкільної освіти; тенденція до зниження віку навчання інформатики та ін.

# data[].attributes.headline
Змішане навчання 

# data[].attributes.subject
Змішане навчання 

# data[].attributes.body
(англ. blended learning) — це різновид гібридної методики, коли відбувається поєднання он-лайн навчання, традиційного та самостійного навчання. Мається на увазі не просто використання сучасних інтерактивних технологій на додаток до традиційних,  а якісно новий підхід до навчання, що трансформує, а іноді і «перевертає» клас (англ. flipped classroom).

# data[].attributes.headline
Можна виділити шість ключових складових впровадження змішаного навчання у освітній процес закладу.

# data[].attributes.subject
Можна виділити шість ключових складових впровадження змішаного навчання у освітній процес закладу.

# data[].attributes.body
Складова 1: Лідерство, як необхідна умова впровадження змішаного навчання. Успішне впровадження змішаного навчання потребує сильного та послідовного лідерства як на рівні органів керування освітою (місто, район), так і на рівні шкіл — маються на увазі керівники та педагогічні працівники шкіл. Лідерство є основою, на якій будуються всі інші компоненти, і має на меті сприйняття змішаного навчання усіма учасниками навчального процесу, з тим, щоб воно стало частиною філософії та культури школи.

Складова 2: Професійний розвиток. Професійний розвиток є ключовим компонентом забезпечення виконання завдань, визначених дорожньою картою впровадження ЗН. Скоординований, деталізований та систематичний план професійного розвитку на основі заявлених цілей повинен бути доведений до відома усіх учасників процесу впровадження — керівників та виконавців. Програми професійного розвитку слід адаптувати відповідно до потреб вчителів, що будуть працювати у середовищі змішаного навчання, а також  адміністрації шкіл.

Складова 3: Здійснення навчальної діяльності. Структурні елементи забезпечення ЗН. Застосування змішаного навчання вимагає використання цифрових інтерактивних систем, які є засобами доставки навчального змісту, забезпечують вчителів, шкільних адміністраторів, учнів та батьків даними про успішність учнів в режимі реального часу, а також надають можливість легко адаптувати навчальний зміст та інструкції на основі показників успішності учнів. Цифрові інтерактивні системи включають системи управління навчанням (LMS), системи управління контентом (CMS), засоби інформування учнів, що використовуються як у школі так і поза нею, та забезпечують адміністративні, педагогічні та учнівські потреби у змішаному навчальному процесі.

Складова 4: Реорганізація навчального процесу. Починаємо з перевернутого класу. Внутрішні установки та мотивація вчителів-предметників визначальним чином  впливають на процес упровадження змішаного навчання. Вчителі мають сприйняти та точно зрозуміти напрямки реорганізації навчального процесу і бути впевненими у позитивних змінах, які, за умови успішного впровадження ЗН, мають відбутися як у самому процесі навчання, так і у його результативності. Найбільш доступна форма реалізації змішаного навчального процесу — перевернутий клас — може розглядатися як корисна сходинка до здійснення більш ґрунтовної реорганізації навчання в рамках інших моделей ЗН.

Складова 5: Електронні освітні ресурси для ЗН. Рішення придбати та/або розробити власний цифровий контент має важливе значення для впровадження онлайнових та змішаних технологій навчання. Вчителі можуть створювати власний контент, використовувати контент сторонніх розробників або комбінацію обох. Прийняття відповідних рішень обумовлюється навчальним навантаженням вчителів, наявністю та обсягом фінансування, відповідністю стороннього контенту освітнім стандартам та календарно-тематичним планам і т. ін.

Складова 6: Технологічна інфраструктура забезпечення ЗН. Для успішної реалізації змішаного навчання необхідна відповідна технологічна інфраструктура. Це включає в себе надійну телекомунікаційну мережу, програмне забезпечення та апаратні засоби, постійний доступ до яких необхідно забезпечити учням та вчителям. Окрім наявності технологічної інфраструктури, педагоги та учні потребують ефективної технологічної підтримки у процесі здійснення навчання в цифровому середовищі.

# data[].attributes.headline
«Перевернуте навчання» – це форма активного навчання, яка дозволяє «перевернути» звичний процес навчання таким чином: домашнім завданням для учнів є перегляд відповідних відеофрагментів із навчальним матеріалом наступного (!) уроку, учні самостійно проходять теоретичний матеріал, а в класі час використовується на виконання практичних завдань.

# data[].attributes.subject
«Перевернуте навчання» – це форма активного навчання, яка дозволяє «перевернути» звичний процес навчання таким чином: домашнім завданням для учнів є перегляд відповідних відеофрагментів із навчальним матеріалом наступного (!) уроку, учні самостійно проходять теоретичний матеріал, а в класі час використовується на виконання практичних завдань.

# data[].attributes.attachment_link.title
Перевернуте навчання

# data[].attributes.headline
«Перевернутий клас» –

# data[].attributes.subject
«Перевернутий клас» –

# data[].attributes.body
це така педагогічна модель, в якій типова подача лекцій та організація домашніх завдань міняються місцями. Учні дивляться вдома короткі відеолекції, в той час як у класі відводиться час на виконання вправ, обговорення проектів та дискусії. Відеолекції часто розглядаються як ключовий компонент в «перевернутому» підході, вони створюються викладачем і розміщуються в Інтернеті.

# data[].attributes.body
«Перевернутий клас» змінює роль вчителя у навчальному процесі. З головного транслятора знань вчитель перетворюється на помічника – консультанта і координатора. А це, у свою чергу, сприяє тісній співпраці з учнями на уроках. Роль учнів також змінюється. Вони більше вже не спостерігачі. Школярі самі відповідають за отримані знання, спрямовують навчальний процес, шукають практичне застосування отриманій інформації.

# data[].attributes.headline
Основними елементами пропонованої методики є:

# data[].attributes.subject
Основними елементами пропонованої методики є:

# data[].attributes.body
використання лаконічних (не більше 5-6 стор. на урок) навчальних підручників;

попереднє ознайомлення учнів вдома з новим навчальним матеріалом;

на уроці – короткі пояснення до нового навчального матеріалу за текстом підручника;Використання підручника дозволяє вкластися у час, відведений на пояснення,
не пропустити ключові моменти, не відійти від теми уроку.

проведення оцінювання знань та навичок учнів при виконанні практичної роботи;

Як правило, кожен учень одержує оцінку за урок. Учні знають, що будуть працювати на конкретний результат, це мотивує їх до роботи.

проведення на кожному уроці формування та перевірки навичок, що базуються на матеріалі поточного уроку;

Там, де за комп’ютером сидить 2 або навіть 3 учні, оцінювання навчальних досягнень може проводитися по черзі через урок. Такі групи рекомендується комплектувати учнями однакового рівня знань.

виставлення оцінки як сукупної за знання теорії та практичні навички;

Поки учні виконують роботу, вчитель одержує до 25 хв. часу, який може використати для допомоги відстаючим учням, прийняття виконаних робіт, усунення можливих збоїв в роботі обладнання тощо.

дозвіл використання учнями інформаційних матеріалів під час роботи;

впровадження засобів унеможливлення і невигідності «списування»;

індивідуальний захист (здача) своїх практичних робіт;

впровадження робочих зошитів для практичних робіт.

Зошити зберігаються у кабінеті інформатики, видаються учням на початку роботи і збираються для перевірки і оцінювання в кінці уроку.

# data[].attributes.headline
Елемент 1: інформаційна архітектура

# data[].attributes.subject
Елемент 1: інформаційна архітектура

# data[].attributes.body
Інформація архітектура - це розробка організації, маркування, навігації та пошукова система. Це процес переведення потреб користувачів у функціональні визначення. Цей елемент є необхідним, тому що в нашу епоху інформаційного перевантаження є значна потреба створювати порядок з хаосу, так щоб інформацію можна було ефективно використовувати.

# data[].attributes.headline
Елемент 2: дизайн користувальницького інтерфейсу (КI)

# data[].attributes.subject
Елемент 2: дизайн користувальницького інтерфейсу (КI)

# data[].attributes.body
КI (Барнард, 1991; Лорел, 1991) є процес вибору елементів і функцій на основі їх здатності забезпечити підтримку пізнавальних процесів, що беруть участь у навчальній діяльності при доповненні програмними додатками. КI є необхідним, оскільки він формує у користувача відчуття контролю. Ефективний КІ має такі характеристики: легкість для вивчення, ефективність використання, запам’ятовуваність, частоту помилок і суб'єктивне задоволення (Нілсен, 1993).

# data[].attributes.headline
Елемент 3: Стратегія контенту

# data[].attributes.subject
Елемент 3: Стратегія контенту

# data[].attributes.body
«Веб-користувачі не читають, а сканують» - це є відомий принцип. І цей принцип вимагає:  Написання контенту для мережі, який має забезпечити подання контенту порціями, у манері, яка заохочує сканування.  Контент має бути організованим у формі піраміди з виділенням важливих пунктів та з наступним їх розшифровуванням.

# data[].attributes.headline
 Мобільне навчання (М-Learning) 

# data[].attributes.subject
 Мобільне навчання (М-Learning) 

# data[].attributes.body
– сучасний напрямок розвитку систем дистанційної освіти із застосуванням мобільних телефонів, смартфонів, КПК, електронних книжок. Технологія М-Learning передбачає наявність системи дистанційного навчання, яка містить підсистему доступу до локального та віддаленого контенту.

# data[].attributes.headline
Мобільні додатки

# data[].attributes.subject
Мобільні додатки

# data[].attributes.body
Classroom, Planner5D, Photomath, Mathway, Programming-Learning, Viber, Learningapps......

# data[].attributes.body
Veyon, NetLook.......

# data[].attributes.headline
Геймифікація –

# data[].attributes.subject
Геймифікація –

# data[].attributes.body
(англ. «game» - гра) – це використання ігрових елементів та ігрових механік в неігровому контексті для досягнення реальних цілей.

Основна задача – захопити в процес навчання, мотивувати на виконання потрібної дії через визначені ігрові механіки.

# data[].attributes.headline
Геймифікація може використовуватися для того щоб:

# data[].attributes.subject
Геймифікація може використовуватися для того щоб:

# data[].attributes.body
Формування певних навичок, або поведінки.

Візуалізація та підкреслення таких дій і навичок, які важко продемонструвати за допомогою традиційних методик.

Щоб захопити учнів і створити своєрідне змагання між ними.

Щоб учні самі могли спостерігати за власним прогресом.

# data[].attributes.headline
У  грі часу більше н

# data[].attributes.body
У  грі часу більше не існує, розпочинається індивідуальність, свідомість, діяльність – все це зливається в одне…  У стані «потоку», будь яке рішення легко, плавно й безперешкодно призводить до іншого рішення. Розв’язок проблем відбувається швидко, вони просто змиваються потоком остаточної роботи. Отже:

Діти отримують задоволення від перемоги;

Не бояться програвати, тому що завжди можна почати все з нуля;

Цікавий процес.

Що дає впровадження геймифікації:

Допомагає вчителю мотивувати дітей і залучати їх до навчання;

Розвиває різні розумові навички, просторову уяву та реакцію;

Дозволяє дітям вчитися в інтерактивному середовищі, де вони можуть тренуватися, робити помилки і виправляти їх;

Може містити практичні приклади понять і правил, які було б важко пояснити в класі;

Дозволяє вчителю організувати самостійну роботу учнів і т.д.

# data[].attributes.headline
Мультимедійні презентації

# data[].attributes.subject
Мультимедійні презентації

# data[].attributes.body
Створення навчальних презентацій, які на сучасному етапі розвитку інформаційних технологій є одним з найефективніших методів представлення та вивчення будь-якого матеріалу. Мультимедійні презентації дозволяють підійти до процесу навчання творчо, урізноманітнити способи подачі матеріалу, поєднувати різні організаційні форми проведення занять із метою отримання високого результату, при мінімальних витратах часу на навчання. Їх інформативність підвищується за рахунок наявності не лише тексту і графіки, але й анімації, відео та звуку. Мультимедійні презентації надають можливості здійснювати віртуальну взаємодію користувача з об'єктами або процесами пізнання, які знаходять своє відображення на екрані. Іншими словами, використання мультимедійної презентацій дозволяє створювати інформаційний і візуальний образ об'єкту, який досліджується.

# data[].attributes.headline
Використання презентацій дозволяє вчителю:

# data[].attributes.subject
Використання презентацій дозволяє вчителю:

# data[].attributes.body
раціоналізувати форми подачі інформації (економія часу на уроці);

підвищити ступінь наочності;

отримати швидкий зворотний зв'язок;

відповідати науковим і культурним інтересам та запитам учнів;

створити емоційне ставлення до навчальної інформації;

активізувати пізнавальну діяльність учнів;

реалізувати принципи індивідуалізації та диференціації навчального процесу;

підвищити ефективність засвоєння навчального матеріалу учнями;

проводити уроки на сучасному рівні, високотехнологічно;

готувати конкурентоспроможну особистість;

скоротити терміни освоєння предмета.

# data[].attributes.headline
Комп’ютерні тести

# data[].attributes.subject
Комп’ютерні тести

# data[].attributes.body
Серед засобів об'єктивного контролю найбільш науково обґрунтованим є метод тестування із залученням технічних засобів для його проведення та обробки результатів. Одним із таких технічних засобів є комп'ютер, використання якого докорінно змінює процес підготовки тестових завдань, процедуру й технологію тестування.

# data[].attributes.headline
Програмово-педагогічні засоби

# data[].attributes.subject
Програмово-педагогічні засоби

# data[].attributes.body
Більшість програмово-педагогічних засобів містять інформаційний текстовий матеріал до конкретного уроку чи теми та ілюстративні візуальні матеріали: карти, плакати, карикатури, фотографії, відеофрагменти тощо. У деяких ППЗ є довідкові матеріали: хронологічні таблиці, біографії діячів, словники термінів, документи, статистичні дані. Інколи передбачена можливість проведення тестового контролю знань учнів.

# data[].attributes.headline
Інтернет-ресурси

# data[].attributes.subject
Інтернет-ресурси

# data[].attributes.body
Посилена увага до Інтернету має просте пояснення: в сучасному світі не існує джерела інформації, яке можна було б порівняти з Інтернетом за потужністю та оперативністю.

Уміння вчителя працювати з інтернет-ресурсами складає базовий та достатній рівні інформаційно-комунікаційної компетентності вчителя, які передбачають освоєння педагогом спеціалізованих технологій, розроблених відповідно до вимог змісту навчального предмета, і формування в нього готовності до впровадження їх в освітню діяльність. Достатній рівень ІК-компетентності вимагає від вчителя не тільки уміння здійснювати пошук матеріалів в мережі Інтернет, а й передбачає:

знання про роботу з інтернет-сервісами;

знання орієнтовного переліку існуючих інтернет-ресурсів та їх використання в освітньому процесі та самоосвітній діяльності;

розроблення змісту та методик використання інтернет-ресурсів у навчально-виховному процесі;

розроблення простих Web-сайтів та їх використання під час викладання свого предмета;

уміння організувати самостійну навчальну діяльність учнів з використанням інтернет-ресурсів.

# data[].attributes.headline
Веб-сайт, блог учителя

# data[].attributes.subject
Веб-сайт, блог учителя

# data[].attributes.body
Персональні інтернет-ресурси можуть виконувати наступні функції:

створення навчального міні-середовища;

поширення власного педагогічного досвіду;

підвищення власного фахового рівня;

підвищення рівня володіння засобами ІКТ;

можливість зробити навчально-виховний процес гнучкішим за рахунок більш мобільного управління;

розміщення навчальних матеріалів (програм, планів, контрольних запитань до заліку і тематичного оцінювання);

допомога учням у самостійній роботі та підготовці домашнього завдання;

можливість для учнів на відстані отримувати навчальний матеріал;

спілкування учнів з однокласниками та безпосередньо з учителем.

# data[].attributes.headline
Електронне листування

# data[].attributes.subject
Електронне листування

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронне листування

# data[].attributes.attachment_link.description
Який формат має адреса електронної пошти?

# data[].attributes.body
program zadacha1;
var number:integer;
begin
read(number);
writeln (number div 10,' ',number mod 10)
end.

# data[].attributes.body
var n,i,k:longint; begin read(n); n:=Abs(n); i:=n; k:=0; if k=i then k:=1 else while(i>0) do begin i:=i div 10; k:=k+1; end; writeln(k); end.

# data[].attributes.body
var a, b, c: integer;
begin
readln (a, b, c);
if ((a<b) and (b<c)) or ((a>b) and (b>c)) then write (b);
if ((b<a) and (a<c)) or ((b>a) and (a>c)) then write (a) ;
if ((a<c) and (c<b)) or ((a>c) and (c>b)) then write (c) ;
readln;
end.