# data[].attributes.body
סביבת מחייה- יערות נמוכים וסוואנות (מערכת אקולוגית עם עצים ושיחים).

התאמה לסביבה במבנה הגוף- פרוות הקרקל משנה צבע בהתאם לאקלים באזור שבו הקרקל נמצא.
לחלק מהקרקלים יש פרווה על כפות רגליהם כדי להגן מהחום של החולות.

התאמה לסביבה בהתנהגות-הקרקלים צדים בלילה, בבוקר הם מסתתרים בשיחים סבוכים ובנקיקי סלעים.
הקרקל גם מצטיין בטיפוס על עצים וזה מסייע לו לנוע ביערות ובסוואנות.

# data[].attributes.attachment_caption
סביבת המחייה- הברווזים נמצאים רוב הזמן במים (מים מתוקים או מלוים).

# data[].attributes.headline
עמית דורפמן-ברווז

# data[].attributes.subject
עמית דורפמן-ברווז

# data[].attributes.body
התאמה לסביבה במבנה הגוף -לברווזים קרום שחיה. יש להם עפעף רגיל. בנוסף, יש להם קרום שקוף המכסה את העין, כאשר הברווז מכניס את הראש למים, ממש כמו משקפת טבעית.מבנה הגוף שלהם דומה לגוף של סירה והרגליים מעט מאחור,העצמות חלולות והגוף עם הרבה שומן.השומן הופך לאנרגיה בתעופה ועוזר מאוד בציפה.

התאמה לסביבה בהתנהגות - הברווז נכנס יבש למים ונשאר יבש. מעל בסיס הזנב יש לו כיס, שהוא בלוטת שומן, הברווז מכניס את המקור לכיס, מורח את השומן על הנוצות וכך שהוא יוצא מהמים נוצותיו יבשות והוא מוכן לעוף. המקור של הברווז שטוח ומעוגל בקצהו. הברווז ממלא את מקורו במים ומוציא אותם החוצה דרך שולי המקור, וכך מסנן את מזונו.

# data[].attributes.headline
דניאל רז- פינגווין קיסרי

# data[].attributes.subject
דניאל רז- פינגווין קיסרי

# data[].attributes.body
סביבת המחייה - אנטארטיקה

התאמה לסביבה במבנה הגוף - גופם חשוף באופן מזערי לאוויר, יש להם שכבת שומן עבה והנוצות הקצרות והנוקשות שלהם אטומות למים ושומרות על חום הגוף.

התאמה לסביבה בהתנהגות -
הפינגווין הקיסרי הוא בעל חיים קבוצתי הן בקינון והן בחיפוש אחר מזון; הוא יכול לצוד כשהוא צולל או כשהוא צף על פני המים. הפינגווינים הקיסריים פעילים לעיתים ביום ולעיתים בלילה. פינגווינים בוגרים משוטטים במשך רוב השנה בין אזורי הרבייה לאזורי האכילה. הפרטים ממין זה הולכים לחפש מזון באוקיינוסים בין החודשים ינואר למרץ.

הפסיכולוג האמריקאי ג'ריי קוימאן או באנגלית Gerry Kooyman שינה את התפיסה בנוגע להתנהגות חיפוש המזון של הפינגווינים בשנת 1971, כאשר פרסם את תוצאות המחקר שכלל הצמדת ציוד מעקב לפינגווינים הקיסריים. הוא גילה שהמין צולל לעומקים של כ-265 מטר או 869 רגל, ולפעמים נשארים במים במשך 18 דקות. מאוחר יותר נצפתה נקבה קטנה שצללה לעומק של כ-535 מטר או 1755 רגל.

# data[].attributes.headline
עצלן מאת דניאל כהן

# data[].attributes.subject
עצלן מאת דניאל כהן

# data[].attributes.body
סביבת מחייה- יערות גשם

התאמה לסביבתו במבנה גוף- בצורתו החיצונית ובמבנה גופו דומה העצלן למעין קוף,  אף על פי שהוא איננו כזה.  עצלן כמעט ואינו זז, מתעצל. ברוב הפעמים הוא דומה לעץ עליו הוא נשכב, משמע כמעט ואין דרך לטרוף אותו.

התאמה לסביבה בהתנהגות- העצלן בקושי זז מהעץ שהוא נתלה עליו עד למצב של בכלל לא זזכי הוא רגיל לעץ. העצלן נתלה על העץ בעזרת ארבעת גפיו (ידיו ורגליו). אין לעצלן כוח לעשות כלום, פשוט נתלה על עץ כל חייו

# data[].attributes.headline
אביב פיל אסייתי

# data[].attributes.subject
אביב פיל אסייתי

# data[].attributes.body
סביבת מחייה דרום מזרח אסיה.

התאמה לסביבה במבנה הגוף הרגליים הקצרות והעבות מתאימות לעבור משא כבד. מבנה הגוף שלו הוא  כדורי ,קצר, גבוה ורחב מה שמאפשר לו לפרוץ לו את הדרך בסבכי היערות. החטים של הפיל משמשות לשבירת ענפים, ללעיסת עצים קילוף קליפות העצים, אימון על אויבים ותמיכה בפילים חלשים או זקנים.

התאמה לסביבה בהתנהגות הפילים נמצאים בפעילות ברוב היום, כי הם צריכים לאכול כמויות אדירות של אוכל בכל יום. הם ישנים בערך 4 שעות ביממה ובשאר הזמן הם אוכלים ו"מתקלחים" עם בוץ וחול.

# data[].attributes.headline
יונתן קפלן-קנגורו

# data[].attributes.subject
יונתן קפלן-קנגורו

# data[].attributes.body
סביבת מחייה - ערבות אוסטרילה

התאמה לסביבה במבנה גוף - לקנגורו יש שתי רגליים אחרויות חזקות המאפשרות לו לקפוץ למרחקים גדולים, וטלפיו העוזרות לו לדחוף את גופו קדימה.הזנב החזק שלו עוזר לו בשמירת שיווי מישקל וגם לקפוץ. ראשו של הקנגרו קטן.

התאמה לסביבה בהתנהגות - הקנגורו רובץ בשעות היום,ובשעות המוקדמות של הבוקר הוא עסוק בחיפוש מזון.כשהקנגורו אוכל הוא על 4 רגליים והוא קפוף קדימה  וראשו ממש קרוב לקרקע.

קצת מידה על הקנגורו - הקנגרו חיי בין 4-6 שנים.   במרחק קצר הוא יכול להגיע למהירות של 70 קמ"ש.
הוא מסוגל לישמור על מהירות של 40 קמ"ש בשני קילומטר. ובמרחקים גדולים בממוצע הוא שומר על 20-25 קמ"ש.קנגרו יכול לקפוץ בין 8- 13 מטר בקפיצה אחת

# data[].attributes.headline
מיכל תובל:קרחן תירס

# data[].attributes.subject
מיכל תובל:קרחן תירס

# data[].attributes.body
סביבת המחייה-נפוץ בדרום ארצות הברית מחופה המזרחי מערבה עד יוטה,בגבול עם מקסיקו.
בית הגידול של הכרחן הוא בשדות,חורשים,יערות ופארקים חמימים.
הוא מתרחק מערים גדולות ומאזורים הרריים.

התאמה לסביבה במבנה הגוף-צבעיו של קרכן התירס הם:אדום וכתום,מה שעוזר לו לחיות בשדות,חורשים,יערות ופארקים חמימים.
הכרחן בחורף בתרדמת.
הכרחן ביום ער ובלילה ישן.

התאמה לסביבה בהתנהגות-הכרחן אוהב טמפרטורות חמימות ובגלל זה הוא ישן בלילה וביום ער.
הכרכן יוצא כשחם לו וכשהוא רעב לצוד אוכל.הוא אוכל לטאות ותולעים.
הקרחן 90% בתרדמת.
אחרי שהוא מסיים לצוד ולאכול הוא חוזר בחזרה למחילה שלו,מעכל את האוכל שבוע-שבועיים ויוצא עוד פעם לצוד
הקרן מאוד מאיר ותוקפני לחיות אחרות.

# data[].attributes.headline
לירואי כהן אריה

# data[].attributes.subject
לירואי כהן אריה

# data[].attributes.body
סביבת החיים של האריה: האריה נפוץ בעיקר ביבשת אפריקה אך גם במדינה גוג’ראט שבהודו. הוא ניזון מאוכלי עשב שונים אותם הוא צד, מפגרים. בתרבות האנשית נחשב האריה סמל לגבורה וכוח ולכן הוצמד לו הכינוי מלך החיות. תוחלת חייו בטבע היא בין 12 ל-18 שנים אך בשבי הוא יכול לחיות עד 30 שנהץ שמות נוספים של האריה

התאמה לסביבת במבנה הגוף- לאריה יש פרווה חמימה  לאריה יש רגלים חזקות ומהירות שעוזרות לו לטרף לאריה יש שיניים חדות וחזקות מאוד

התאמה לסביבה בהתנהגות-התנהגות ואקולוגיה של האריה מביל את רוב זמנו במנוחה הוא חסרי פעילות בערך 20 שעות ביממה. אף שהוא יכול להיות פעיל בכל שעה פעילותו בדרך כלל מגיעה לשיאה לאחר השקיעה-זמן שמוקדש לחברותא טיפוח ועשיית צרכים.

# data[].attributes.body
סביבת מחייה - סביבה מימית ועל יבשה.

התאמה לסביבה במבנה הגוף - הצפרדע זקוקה ללחות כדי לשרוד במים,הוא עושה את זה בכך שמפריש ריר על גבי עורו. מאחר שאין לו זנב הוא מותאם היטב בקפיצה ברגליים האחוריות לטרוף את הטרף בזריזות והוא משתמשת ברגליים לנווט במים וגם לבריחה מטורפים.

התאמה לסביבה בהתנהגות - הצפרדעים מקרקרים כדי למשוך בנות זוג. הם משתמשים בקול הזה כדי למשוך את הנקבות בעונת החיזור לכל צפרדע יש קרקור ייחודי לו והם עושים את זה באמצעות מילוי באוויר שקים קטנים שיש להם על מיתרי הקול.

# data[].attributes.headline
עמית אובז'נק -דוב פנדה

# data[].attributes.subject
עמית אובז'נק -דוב פנדה

# data[].attributes.body
סביבת מחיה- איזורים הררים במרכז סין ביערות סבוכים של במבוק

התאמה לסביבה במבנה גוף- פרוותה של הפנדה נראת רקה אך היא קשה ומתקשה עם הגיל. הפנדה אוהבת קור. לפנדה יש שיניים רחבות וגדולות כי היא מפצחת את המזון שלה שהוא קשה. כל הראש שלה נועד להיות מטחנה למזון הקשה. היא מטפסת על העצים למרות שקשה לה ככל שהיא גדלה. יש לה רק קיבה אחת לעומת טורפים אחרים בעלי 2קבות .המראה של הפנדה ראש לבן אוזניים וכתמים שנראים כמו משפיים נראה חביב בעיניי אנשים אך הוא מהווה איום לסביבתה - מכיוון ההגנה שלה.

התאמה לסביבה התנהגות- הפנדה ביישנית ולעיתים רחוקות תוקפנית. כשהיא רואה אנשים היא לרוב נמלטת. הפנדה עצמאית ובדרך כלל לא חיה בלהקה אך מודעת לפנדות אחרות ויודעת לתקשר איתם באמצעות קולות וריח. הפנדה מטפסת על עצים כדי למצוא מחסה בזמן סכנה וגם נחה שם.

# data[].attributes.body
סביבת מחייה - רוב הזמן נמצע במים ולמנוחה ביבשה.

התאמה לסביבה במבנה הגוף:
לכלב הים יש שפם שמאפשר לו להרגיש את מהירות זרם המים בים ולזהות דגים שעברו לפני כן במים. לכלב ים יש סנפירים כמו של דג בכדי שיוכל לשחות במים בקלות.
לכלב הים יש בטן חלקה וגדולה שיוכל להחליק על הקרח בקלות.

התאמה לסביבה בהתנהגות- כלב הים נח קרוב למים בגלל שהוא מאוים מדובי הקוטב וכשהם מגיעים הוא יוכל לברוח למים במהירות.
כלבי הים צדים בשעות היום.

# data[].attributes.headline
אריאל מרום - קיפוד מצוי

# data[].attributes.subject
אריאל מרום - קיפוד מצוי

# data[].attributes.body
סביבת מחייה -  הקיפוד המצוי חי באזורים טבעיים ים תיכוניים, במדבר, בשטחים חקלאיים ובישובים בהם חיים בני האדם.

התאמה לסביבה במבנה הגוף - הקיפוד מתגונן מפני טורפים כאשר הוא הופך למין כדור קוצני בזכות הקוצים הרבים שיש לו. בנוסף, גודלו הקטן מאפשר לו לחמוק בקלילות מטורפיו ולהיכנס למחילות. כמו כן, לקיפוד המצוי יש רגליים חזקות המסייעות לו לרוץ מהר על מנת לברוח כאשר הוא חש סכנה.

התאמה לסביבה בהתנהגות - בסביבה הטבעית הקיפוד המצוי מתבודד ונפגש עם קיפודים אחרים רק בעונת הרבייה ואילו בסביבה עירונית מצטופפים הקיפודים יחד בשטחי מחייה קטנים מכיוון שמקורות המזון מועטים יותר בסביבה העירונית לעומת הסביבה הטבעית.
כאשר הקיפוד המצוי חש בסכנה הוא מתקפל לכדור קטן של קוצים על מנת לא להיטרף על ידי טורפיו.

# data[].attributes.attachment_caption
הגוף- סנפירים-לדולפין יש שני סנפירים משני צידי הדולפין נקראים סנפירי החזה ומשמשים בעיקר להיגוי. לדולפינים יש גם חזה גבי, שהו הסנפיר האנכי בגב הדולפינים. 

# data[].attributes.body
מלון-הדולפינים משתמשים גם בבור המכה כדי לייצר מגוון רעשים המשמשים לתקשורת זה עם זה ולהדהד. צלילים אלה מוקרנים על ידי מלון הדולפינים, המצח הגדול והשומני. המלון מקרין את הצלילים, המקפצים, או מהדהדים, מפריטים ובעלי חיים אחרים. שובל-לדולפינים יש שכבה של שפיכה או שומן מתחת לפני השטח של עורם. שובל זה מסייע להתייעלות בגוף הדולפינים, בבידוד במים קרירים ובשמירה על גוף הדולפינים במים. רוסטרום-החוטם הארוך של הדולפין נקרא רמה. מינים מסוימים של דולפינים משתמשים ברמת העץ כדי לחקור את קרקעית האוקיאנוס כדי להסתיר דגים. עמוד השדרה מכיל את הדולפינים שיניים בצורת חרוטי, אשר מועילים לתפוס דגים וטרף אחר. חור מכם-כמו יונקים, הדולפינים נושמים אוויר ובכך עוצרים את נשימתם כשהם נכנסים למים. חור המכה הוא החור בראש ראש הדולפינים וזה מה שהדולפין משתמש בו כדי לנשום כשהוא מגיע למשטח המים.
התאמה לסביבה בהתנהגות-
הדולפין אוהב לקפוץ ולאכול.
הדולפיניים נוטים להימצא במי האוקיינוסים הפתוחים.
בזמן השינה רק חצי ממוחם של הדולפינים ישן ואילו השני נותר ער, וזאת בשל העבודה שהם צריכים לנשום אוויר.

# data[].attributes.attachment_link.title
דולפין עבודה במדעיךם

# data[].attributes.headline
יהונתן רובין: פלמינגו מצוי

# data[].attributes.subject
יהונתן רובין: פלמינגו מצוי

# data[].attributes.body
סביבת המחייה: נמצאים במסלולי נדידה, בעיקר ליד מקורות מים מלוחים, אגמים רדודים, ביצות, לגונות וחופים בוציים.

התאמה לסביבה במבנה הגוף: הפלמינגו הוא עוף בעל מימדים גדולים. יש לו צוואר ארוך, צבע נוצותיו הוא לבן בגוון וורוד. רגליו ומקורו אדמדמים. קצה המקור בצבע שחור.
לפלמינגו צוואר ארוך ומקופל בקצה, כי כך נוח לו יותר לתפוס מזון מהמים. כשהצוואר עייף הוא לעיתים קרובות מניח את ראשו על הגוף כדי לתת לו מנוחה. צבע נוצותיו לבן בגוון ורוד מהחסילונים הורודים שהוא אוכל, שמעניקים לו את הפיגמנט הבטא-קרטון. הצבע מסייע לו בתהליך בחיזור והרבייה. לפלמינגו רגליים ארוכות עם קרומים שעוזרים לו לגרוף את החלק התחתון של המים ולמצוא את מזונו.

התאמה לסביבה בהתנהגות: הפלמינגו אוהב לעמוד על רגל אחת, בעיקר במים כדי לשמור על טמפרטורת גופו. באמצעות המקור שנמצא בזמן האוכל מתחת לפני המים, מפריד הפלמינגו בין המים ולסרטנים מיקרוסקופיים שנמצאים בהם ומהווים את מזונו העיקרי. הפלמינגו מתקבץ בלהקות גדולות סביב מקורות מים ובשעת מעופו משמיע קולות המזכירים געגוע אווזים. הפלמינגו מעדיף להתרבות בתחילת הקיץ כי בתקופה זו המים חמים יותר ויש יותר הזדמנויות ליצור קן ולקבל מזון.

# data[].attributes.attachment_link.title
פלמינגו מצוי

# data[].attributes.headline
יעל - יעל נובי

# data[].attributes.subject
יעל - יעל נובי

# data[].attributes.body
סביבת מחייה - באזורי סלעים תלולים במזרח התיכון, לרבות בישראל ובצפון אפריקה

התאמה לסביבה במבנה גוף - ליעל  רגליים קצרות ושריריות המותאמות לטיפוס בהרים ובמצוקים, המאפשרות להם לדלג למרחק רב בין סלעים. כף הרגל של היעל בנויה מפרסה קשה ובמרכזה כרית רכה שנועדה לעזור ליעל לטפס במישורים תלולים במיוחד. קרני הנקבות קצרות וישרות והן נועדו לתקוף טורפים.

התאמה לסביבה בהתנהגות - בעונת הייחום, בסתיו, נפגשים עדרי שני המינים למטררת הזדווגות. בתקופת הייחום הזכר לובש פרווה חומה, גרבי פרווה כהים, שרירי הצוואר מתעבים והוא נאבק עם זכרים אחרים לצורך שיפור מעמדו בעדר באמצעות הצמדת בסיס הקרניים הדיפת היריב.

# data[].attributes.attachment_caption
סביבת המחייה-מדבר

# data[].attributes.headline
ישי-צבי הנגב

# data[].attributes.subject
ישי-צבי הנגב

# data[].attributes.body
התאמה לסביבה במבנה הגוף-
גבו של צבי הנגב צבוע בחום בהיר המחזיר את קרינת השמש ומונע קליטת חום, והוא מזוהה גם על פי צבע פס הצד החום כהה, המצוי במעבר בין הגב הכהה לבטן הבהירה. חלקה העליון של רגלו הקדמית צבוע בלבן, אין כתם על אפו וקרניו עבות ומעוקלות. זנבו הארוך ושטח הפנים של אוזניו גדול יותר משל צבי מצוי, ובזכות שטח הפנים של אוזניו כלי הדם שבהם חשופים לסביבה החיצונית, וכאשר טמפרטורת הדם גבוהה מטמפרטורת הסביבה, נפלט חום לסביבה והגוף מתקרר.

התאמה לסביבה בהתנהגות- חי בנחלים עשירים בצמחייה במדבר וניזון גם משיטים קוצניות. הצבי אינו זקוק למים למחייתו ומקבל את כל הנוזלים הדרושים לו מהצמחים אותם הוא אוכל. הצבאים חברתיים. זכרים בוגרים תוחמים טריטוריות ומסמנים אותם בערימות גללים ושתן ("תחנות הרחה"). הנקבות נעות בתוך הטריטוריה בעדר קטן. עד לשנות ה-60 סבלה אוכלוסיית צבי הנגב מציד פרוע שפגע בה קשות. כיום נחשב צבי הנגב לחיית בר מוגנת ואסור לפגוע בה.

# data[].attributes.headline
בר .ר. - פינגווין קיסרי

# data[].attributes.subject
בר .ר. - פינגווין קיסרי

# data[].attributes.body
סביבת המחייה - הקוטב הדרומי באנטרקטיקה

התאמה לסביבה במבנה הגוף - הפינגווין הקיסרי מותאם לקור על ידי כך שנוצותיו מספקות לו בידוד מפני הקור , יש לו שכבת שומן . נוצותיו קשיחות וקצרות , עורו ונוצותיו אטומים למים .
הפינגווין חסר יכולת תעופה ובמקום זאת גופו מותאם לשחייה, כנפיו קשיחות ושטוחות.
גופו של הפינגווין מותאם במיוחד לצלילה לעומק ,
הפינגווין יכול לתפקד ברמות חמצן נמוכות , עצמותן אינן חלולות ובשעת הצורך הפינגווין יכול להשבית איברים שאינם חיונים .

התאמה לסביבה בהתנהגות - הפינגווינים שורדים בזכות הצטופפות שמקטינה את אובדן החום מגופם ההיצמדות מקטינה שטח מגע של גופם עם הקור ומחממת אותם .
נקבת הפינגווין מטילה ביצה אחת והזכר דוגר עליה , בעוד הנקבה יוצאת לחפש מזון . לאחר חזרת הנקבה הזכר והנקבה מתחלפים .
הפינגווין הקיסרי מונוגמי ובני הזוג מסוגלים לזהות זה את קולו של זה בין מאות קולות חיפוש אחרים .

# data[].attributes.headline
שועל  מאת: תום

# data[].attributes.subject
שועל  מאת: תום

# data[].attributes.body
סביבת מחייה
שועל המצוי חי בדרך כלל בבאזורי חולות ובמדבר.
התאמה לסביבה בהתנהגות
השועל המצוי בדרך כלל ביום מסתתר במכילות שלו ורק בלילה או בשעות הבוקר המוקדמות הולך לחפש אוכל כי ככה לא כול כך חם בלילה או בשעות הבוקר המוקדמות.
התאמה לסביבה במבנה גוף

השועל טורף חיות רבות אבל שועל הוא בעצם אוכל כל וכשהוא לא מצליח לתפוס חיה והחיה מאיימת עליו אז הוא בורח. השועל גם חיי במערות כדי שלא יאבד לו הרבה מים.

# data[].attributes.body
סביבת המחייה-סוואנה,ערבה
התאמה לסביבה במבנה הגוף - גוף הצ'יטה מותאם לריצה מהירה וכך מסוגלת לטפוס את טירפה בקלות יותר וגם לברוח מטורפים, השיניים הגדולות של הצ'יטה מאפשרות לטרוף ולאכול את הטרף שלה יותר בקלות.כובד משקלה מאפשר לה להפיל את הטרף לקרקע והיא חונקת אותו למוות באמצעות לפיתת לסתות.

התאמה לסביבה בהתנהגות- הצ'יטה צדה בעיקר ביום וכך נמנעת מתחרות עם טורפים אחרים.

# data[].attributes.attachment_caption
סביבת מחייה-בטבע, נפוצה הקואלה ביבשת אוסטרליה בלבד,היא חיה בעקר בחורשות אקליפטוס

# data[].attributes.headline
אריאל אלבז-קואלה

# data[].attributes.subject
אריאל אלבז-קואלה

# data[].attributes.body
התאמה לסביבה במבנה הגוף- הפרווה  של הקואלה מבודדת את הגוף שלה מפני נזקים של  החום והקור, והיא מחזירה את קרינת השמש בחלקה הפנימי, ובכך היא מאפשרת לה להתמודד עם הקיץ האוסטרלי שעשוי להגיע גם ל-50 מעלות . בשל הפרווה שלהם הלבנה הן רגישות לקרני השמש וזה יכול לגרות לסרטן.

התאמה לסביבה בהתנהגות- הקואלה נעזרת בטפרים  החדים ושרירי רגליה וידיה המפותחים כדי להיאחז בעץ האקליפטוס החלק ולטפס על הגזע שלו מבלי ליפול ללמטה. האחיזה החזקה מאפשרת לקואלה לישון על העץ ללא פחד מנפילה.  הקואלה מתאימה את עצמה לסביבה שלה בכך שיש לה טפרים  חדים המתאימים היטב לטיפוס על עצי אקליפטוס, המהווים עבורה את המזון היחיד שלה. בכפות הידיים שלה קיימות גם שתי אצבעות הפוכות המאפשרות לה גם אחיזה בענפים קטנים. השילוב של פלג גופה העליון , יחד עם שרירי הגפיים העליונים שלה, תורמים ליכולות הטיפוס והאחיזה שלה.

# data[].attributes.headline
קלייר-חמוס הבית

# data[].attributes.subject
קלייר-חמוס הבית

# data[].attributes.body
סביבת מחייה- בית

התאמה לסביבה במבנה הגוף-יש לו גוף ארוך וצר הוא גמיש מאוד בטבע הוא צד ביעלות רבה ארנבים, חולדות ומכרסמים אחרים שחיים במאורות. הפרווה משתנה בעונות השנה, כאשר במהלך החורף היא הופכת לבהירה, ארוכה ומלאה, בעוד שבקיץ נושרת הפרווה והופכת דוקרנית יותר

התאמה לסביבה בהתנהגות- היום החמוס משמש כחיית מחמד מאחר שהם חברותיים ואינטליגנטים. החמוסים הם בעלי חיים סקרנים מאוד, הם יחקרו כל דבר חדש, הם יאהבו לשחק אתכם והם חברותיים נורא זה מה שהופך אותם למתוקים כל כך.

# data[].attributes.headline
ליה- דוב קוטב

# data[].attributes.subject
ליה- דוב קוטב

# data[].attributes.body
סביבת מחייה-  אדמה וקרח  (מרכזי האוכלוסייה העיקריים: האי וורנגל ומערב אלסקה, צפון אלסקה., הארכיפלג הקנדי והארקטי, גרינלנד, סבאלברד ארץ פרנץ יוזף, צפון מרכז סיביר).

התאמה לסביבה במבנה הגוף- לדובים יש פרווה עבה וסבוכה וזו משמשת כשכבת בידוד תרמי ומגינה מפני הקור הכבד. הפרווה מכוסה שמן דוחה מים המשמש כבידוד תרמי בעת השהייה במים. בנוסף גם השערות הקשיחות בכפות הדוב נותנות בידוד תרמי נוסף כשהוא עומד על הקרח החלק. לדוב גפיים אחוריות שגדולות יותר מהקדמיות משום שאיתן הוא מניע את הגוף כשהוא שוחה. בנוסף הגפיים האחוריות משמשות כמחליקי שלג ועוזרות למשקל הגוף להתפזר על פני שטח גדול יותר.

התאמה לסביבה בהתנהגות- דובי הקוטב פעילים בעיקר בלילה משום שזה זמן הפעילות של כלבי הים שהם הטרף העיקרי שלהם. דובי הקוטב מנמנמים הרבה בשביל לחסוך אנרגיה. הדובים נכנסים למאורות ומתחבאים בזמני חורף קשים מאוד.

# data[].attributes.body
סביבת המחייה - מרבית הכרישים חיים בימים טרופיים.

התאמה לסביבה במבנה הגוף - לכריש יש זימים המאפשרים לו לנשום מתחת למים. מאחר ולכריש אין מכסי זימים, אלה רק סדקי זימים, הוא אינו יכול ליצור באופן פעיל זרימת מים דרך הזימים. לכריש יש חוש ריח טוב העוזר לו לצוד. יש לכריש שבעה סנפירים העוזרים לו לשחות.

התאמה לסביבה בהתנהגות - על מנת לא להיחנק במים, הכריש שוחה ללא הפסקה כשהפה שלו פתוח. מהירות השחייה של הכריש היא היוצרת את תנועת המים מעל הזימים. ישנם כרישים המבלים את עיקר שעות היום במים העמוקים אך בלילה עולים לפני המים על מנת לחפש את טרפם.

# data[].attributes.headline
הסבר המשימה:

# data[].attributes.subject
הסבר המשימה:

# data[].attributes.body
1. בחרו בעל חיים.
2. כתבו בכותרת את שמכם ואת שם בעל החיים.
3. מצאו באינטרנט תמונה של בעל החיים וצרפו אותה.
4. כתבו מהי סביבת המחייה של בעל החיים.
5. כתבו התאמה לסביבה במבנה הגוף של בעלי החיים והסבירו כיצד היא מסייעת לבעל החיים לשרוד בסביבת המחייה שלו. (לפחות 3 שורות)
6. כתבו התאמה לסביבה בהתנהגות של בעל החיים והסבירו כיצד היא מסייעת לבעל החיים לשרוד בסביבת המחייה שלו. (לפחות 3 שורות)

לפניכם דוגמא.

בהצלחה,
מיכל

# data[].attributes.headline
נטע - שועל פנק

# data[].attributes.subject
נטע - שועל פנק

# data[].attributes.body
סביבת המחייה - מדבר
התאמה לסביבה במבנה הגוף - לשועל הפנק יש פרווה בצבע חול התואם למדבר, וזה מאפשר להם הסוואה. בנוסף, כפות רגליהם מכוסות בפרווה סמיכה, מה שמגן עליהם מהחול החם. ובמקביל, מסייע להם לשקוע פחות בחול. אחד החושים הבולטים שלהם זה שמיעה, והאוזניים הגדולות מצליחות לשמוע רעשים בטווח גדול בחול ובנוסף משמשות האוזניים לקירור גופו ומחקרים הראו כי בשיטה זו הוא חוסך נוזלים רבים דבר המקנה לו יתרון במדבר.  בנוסף יש להם ראיית לילה טובה תודות לשכבה הבוהקת שבתוך העין שלהם.

התאמה לסביבה בהתנהגות - ביום הוא מתחפר במהירות בחולות ויוצר שם מנהרות המשמשות הגנה מטורפים ומהשמש. הוא צד את טרפו בלילות, ובגלל שאינו יכול להיות בררן במדבר, הוא צד אפילו בעלי חיים הקרובים לגדלו.

# data[].attributes.headline
ינאי -כיסנאי דואה

# data[].attributes.subject
ינאי -כיסנאי דואה

# data[].attributes.body
סביבת המחייה- יער
התאמה לסביבה במבנה הגוף-  לסנאים הדואים יש קרומים הנמתחים בין הרגליים הקדמיות והאחוריות המאפשרים להם לדאות למרחק של 50 מטר דבר זה עוזר להם כי ה''קנים'' שהם בונים בעצים נמצאות גבוה וכך הם יכולים לדאות ממחילה למחילה

התאמה לסביבה בהתנהגות - הכיסנאים די איטיים על הקרקע אבל על העצים הם מהירים וקופצניים לכן הם בונים את ''קנים'' למעלה בעצים.

# data[].attributes.headline
דוגמא: גמל - מיכל

# data[].attributes.subject
דוגמא: גמל - מיכל

# data[].attributes.body
סביבת המחייה - מדבר

התאמה לסביבה במבנה הגוף - לגמל יש רגליים ארוכות, המרחיקות אותו מפני הקרקע הלוהט של המדבר על מנת שטמפרטורת הגוף שלו לא תעלה, ומאפשרות לו לסרוק את המדבר למרחקים גדולים על מנת שיוכל למצוא מקורות מים.

התאמה לסביבה בהתנהגות - הגמל מסתובב ויוצא למרעה בעיקר בשעות לפנות בוקר או לפנות ערב, כאשר מזג האוויר עדיין קריר.
בשעות החמות והלוהטות הוא בעיקר רובץ וממעט בפעילות.