# data[].attributes.headline
 אירוע  היסטורי אחד על צמ

# data[].attributes.body
 אירוע  היסטורי אחד על צמיחת התנועות הלאומיות באירופה

# data[].attributes.headline
תהליך כלכלי חברתי:

# data[].attributes.subject
תהליך כלכלי חברתי:

# data[].attributes.body
המהפכה התעשייתית:

המהפכה התעשייתית הייתה אירוע היסטורי שהחל באנגלית המאה ה10 והתפשט באירופה במהלך המאה ה19. המהפכה שינתה באופן קיצוני את פני אירופה והעולם.
במהפכה החליפו המכונות וההמצאות הטכנולוגיות את הידיים העובדות. המוני חקלאים נאלצו לעזוב את העולם הישן- משפחה, כפר וכנסייה. המעמדות המסורתיים נעלמו ובני האדם חיו מעתה בעיר הגדולה והמנוכרת.

תיעוש- תהליך שינוי טכנולוגי, כלכלי וחברתי שבו חבורת אנשים עוברת ויצור ביתי ליצור תעשייתי המוני בעזרת מכונות. בתהליך התיעוש הצטמצם חלקה של החקלאות בכלכלה ובתעשייה וגדל חלקם של התעשייה והמסחר.

עיור- מעבר אוכלוסייה והתרכזותה באזורים עירוניים. בתקופה זו התקיימה הגירה של אוכלוסייה מאזורים כפריים לאזורים עירוניים. הגירה זו גרמה לשינויים באורח החיים ובסוגי התארגנויות שהם התוצאה של המעבר מהכפר אל העיר.

ניכור- תחשה של אי מעורבות, זרות או חוסר שייכות שחש האדם לחברה שבה הוא חי. הסיבות לניכר נובעות מכך שהאדם אינו קשור יותר למקום אחד וכדי למצוא פרנסה ועיסוק הוא נאלץ להרחיק ממקום הולדתו. בביתו החדש מרגיש האדם זר ובודד.

חילון- הדת והכנסייה נוצרית שהיוו בסיס לתחושת שייכותו של אדם לקבוצה הפסיקו לשמש כמרכז חברתי. אנשים בילו את זמנם בעבודה במפעלי התעשייה. עבודה שהגבירה את בדידותם ואת חוסר השייכות.

הקשר של המהפכה התעשייתית לצמיחת הלאומיות:

האנשים שעברו ולערים הגדולות עזבו את משפחתם המורחבת ואת קהילתם ובעקבות כך חוו משבר וגם חיו חיי עוני ומצוקה. הם הרגישו זרות, בדידות וחוסר שייכות. הלאומיות הייתה "הדבק" החדש שאיחד בין אנשים, היא נתנה לאנשים יציבות וביטחון.

# data[].attributes.headline
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה (ביסוס הזהות הלאומית)

# data[].attributes.subject
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה (ביסוס הזהות הלאומית)

# data[].attributes.body
שלב זה מאופיין בהנחלת התודעה הלאומית בקרב בני הלאום באמצעים חינוכיים ותרבותיים, וביסוס הזיקה והשייכות של הפרט ללאום ולמדינה. המדינה מחייבת את הפרט להוכיח זיקה זו של הפרט ללאום ולמדינה, ומפעילה לשם כך אמצעי אכיפה.
בגרמניה: בגרמניה מוקם משטר פדרטיבי, למדינות גרמניה יש סמכות בענייני פנים ומעליהן נמצא ממשל הפדרלי עם ממשלה ופרלמנט כלל ארצי. הממשל הפדרלי אחראי לנושאי ביטחון יחסי חוץ וכלכלה.

# data[].attributes.headline
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה

# data[].attributes.subject
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה

# data[].attributes.body
מאבק עממי - תחילה מאופיין שלב זה במאבק עממי, בליכוד בני הלאום למאבק למען השגת המטרה שהיא שחרור לאומי והשגת זכויות. התנועות הלאומיות מקדמות את הרעיון הלאומי באמצעות מפגנים המוניים ענקיים שנועדו להפיץ ולקדם את הרעיונות הלאומיים, ואת השאיפה לשחרור לאומי מעול השלטון המקומי או השלטון הזר. מאבק צבאי ודיפלומטי - שלב זה מאופיין במאבק צבאי נגד השלטון הזר בארץ המולדת של בני הלאום. מאבקים צבאיים הביאו בעקבותיהם לעתים הסכמים מדיניים, שבהם הובעה הכרה בעצמאותו של הלאום בארץ הולדתו .
בגרמניה: המנהיגים שהניעו את המאבק:

א. המשכילים הגרמנים-  אשר טיפחו את הלאומיות הגרמנית על ידי  סמלים, שירים אגדות עם ועוד.

ב.ראש ממשלת פרוסיה- אוטו פון ביסמרק: מדינת פרוסיה, הגדולה והחזקה במדינות גרמניה, הייתה הגורם שהוביל את איחודה של גרמניה. ביסמרק ביקש לאחד את גרמניה בכוח צבאי. לטענתו בעיותיה של גרמניה לא יפתרו בנאומים בפרלמנטים או בקבלת החלטות דמוקרטיות אלא יפתרו  בכוח צבאי- "בדם וברזל". ביסמרק העלה את המיסים והקים צבא גדול וחזק.

השלבים העיקריים במאבק:

א. בשנים 1830, 1848 (אביב העמים)  היו ניסיונות של חוגים משכילים גרמנים לנסות ולאחד את המדיניות הגרמניות- ניסיון שנכשל ודוכא.

ב. מלחמה בין אוסטריה לפרוסיה 1866. מכיוון שאוסטריה התנגדה בכל תוקף לאיחוד גרמניה פתח ביסמרק  במלחמה נגדה. אוסטריה הובסה במלחמה, ומדינות צפון גרמניה מתאחדות עם פרוסיה.

ג. הניצחון על אוסטריה אפשר לביסמרק לספח את  המדינות הקטנות של מרכז גרמניה לאיחוד.

ד. מלחמה בין צרפת לפרוסיה 1870.

צרפת בעלת גבול משותף עם גרמניה, התנגדה לאיחודם של מדינות צפון גרמניה עם מדינות דרום גרמניה. יתרה מכך- נפוליאון ה-3, קיסר צרפת, דרש מביסמרק להעביר לצרפת שטחים גרמנים כפיצוי על הפרת איזון הכוחות לטובת גרמניה. ביסמרק מיהר לנצל דרישה זו ולהציגה כאיום על מדינות דרום גרמניה הוא כרת עמם ברית ויצא למלחמה כנגד צרפת.

במהלך המלחמה צבאות גרמניה כבשו את פריז וצרפת נחלה תבוסה קשה וכואבת.

ה. 1871 הקמת הקיסרות הגרמנית המאוחדת (הרייך השני) לאחר נצחונו על צרפת, הוכתר המלך הפרוסי (וילהלם ה-1) לקיסר על גרמניה כולה. בטקס שנערך באולם המראות בארמון ורסאי שבצרפת.

מעתה גרמניה היא מעצמה יבשתית חזקה ומאוחדת בה חיו 41 מילון איש.

# data[].attributes.headline
גורמים לצמיחת הלאומיות:

# data[].attributes.subject
גורמים לצמיחת הלאומיות:

# data[].attributes.body
א. תנועת ההשכלה: התנועה הדגישה את המרכזיות של השכל והתבונה האנושית בכל שטחי החיים של האדם והרצון לחופש דת ולשחרר מסמכויות דתיות.
ההשכלה העמידה במרכז את האדם, את טובתו וחרותו. האדם ניחן בשכל ובתבונה והוא חופשי להחליט על עצמו. העקרונות המרכזיים של תנועה ההשכלה נשענו על הידע וההכרה בזה שכל בני האדם שווים. מתחילה תופעת החילון, אנשים לא עוזבים לגמרי את הדת אבל מפסיקים לנהל את חייהם אך ורק על פי הדת (הכנסייה). יש רצון לחפש תשובות הגיוניות ולא רגשיות.
השפעתה של תנועת ההשכלה:

1. ישנה תביעה מהאדם להעז ולהשתמש בשכלו כדי להוביל קדימה וכדי לשנות את המציאות שלו.

2. ההנחה היא שלכל אדם יש זכויות טבעיות ושוות (חירות, חיים, קניין) שאינן תלויות בחסדי השלטון.

3. שינוי בתפיסת תפקיד השליט וסמכויותיו- מקור הכוח של השלטון הוא העם ולא האל מכאן שהפתרון הוא להקים מדינה ריבונית שמבוססת על חברה מוסרית שבה יהיה צדק ושוויון (בלי עריצות של המלוכה) ותהיה לעם תחושת הזדהות כלפי המולדת.

התוצאה של תנועת ההשכלה הייתה ירידה בחשיבותה של הדת. ישנו ניכור וחוסר שייכות ולכן הלאומיות נתפסה כרגש מאחר ואנשים רצו להשתייך ללאום.
ב. התנועה הרומנטית: בניגוד לתנועת ההשכלה הציבו הרומנטיקנים את חשיבות הרגש של האדם ואת רצונו לשוב לעבר. הרומנטיקה הדגישה את העבר הרחוק והטבע ונשענה על דיבורים מיתולוגיים לאומיים וחידדה את תחושת האהבה והרגש העז למולדת. היא מילאה תפקיד חשוב בהיווצרותן של תנועות לאומיות שרצו להוכיח שבעבר הרחוק הייתה קיימת מדינת לאום (לדוגמה- איטליה היא האימפריה הרומאית).כמו כן התנועה הרומנטית העמידה את המאבק בשלטון הזר כאידיאל המרכזי ואת השאיפה לשחרור ועצמאות. התנועות הלאומיות נזקקו לרעיונות הרומנטיים כדי לסחוף את העם בהתלהבות למאבק.

# data[].attributes.headline
מאפייני הלאומיות כתופעה חברתית:

# data[].attributes.subject
מאפייני הלאומיות כתופעה חברתית:

# data[].attributes.body
א. התפרקות מסגרות שייכות ישנו ויצירת מסגרות השתייכות חדשות (מעמדות): מאחר והטריטוריה שייכת לעם כולו יש פגיעה במעמד המלך והאצולה ששלטו על שטחים נרחבים. לפני צמיחת הלאומיות הייתה חלוקה למעמדות שבראשה עמד המלך, האצולה והכמורה. הרעיון לפיו כל בני האדם שווים ביטל את המעמדות בחברה. מעכשיו המעמד שלך נקבע לפי מצב כלכלי ולא על פי המעמד אליו נולדת. המעמד הבורגני (בינוני) שכלל עורכי דין, רופאים, מורים וכו' הייתה השפעה רבה יותר בחברה.

ב. כוח מלכד:
הלאומיות הצליחה ללכד סביבה חלקים שונים בחברה שעד כה לא היה קשר ביניהם קודם לכן. במילים אחרות, הלאומיות הצליחה להעניק לבני האדם במאה ה19 תחושת שייכות, תחושה שהם חלק מקבוצה גדולה של אנשים שיש להם מכנה משותף.

# data[].attributes.headline
מאפייני הלאומיות כתופעה פוליטית:

# data[].attributes.subject
מאפייני הלאומיות כתופעה פוליטית:

# data[].attributes.body
א. שאיפה והגדרה עצמית: במאה ה-19 התגבשו תנועות לאומיות באירופה ששאפו להשיג עצמאות לעמים שלהם באמצעות הקמת מדינה באזור שבו הם ישבו. כלומר, הלאומיות יצרה את הרצון של בני הלאום להתאחד ולהקים לעצמם מדינת לאום ריבונית במולדת.

ב. טריטוריה לאומית-מולדת: האדמה והקשר אליה הם הבסיס שמאחד את העם. מטריטוריה נוצר הלאום, ההיסטוריה שלו וזהותו שהתגבשה. הטריטוריה היא "הדבק" של הלאום. דבר זה יצר חיבור בין אנשים.

המושג טריטוריה קיבל את המשמעות –מולדת. המקום בו נולד הלאום ובו נוצרו הערכים והתרבות שלו. המולדת היא זיכרון היסטורי, קברי אבות ומקום שמוכנים למות כדי להגן עליו.

ג. התפרקות אמפריות: בשנת 1815 היו קיימות 4 אימפריות: הקיסרות הרוסית, הקיסרות האוסטרו – הונגרית, האימפריה העות'מנית וממלכת פרוסיה. כל האימפריות התפרקו בעקבות תהליך הלאומיות.

ד. הקמת מדינות לאום
חדשות: האימפריות במהלך מאה השנים הבאות קמו במקום האימפריות מדינות לאום חדשות כמו: בולגריה, פולין, יוון, הונגריה ועוד... לעיתים היה איחוד של כמה מדינות בני אותו לאום, כמו בגרמניה.

# data[].attributes.headline
מאפייני הלאומיות כתופעה תרבותית

# data[].attributes.subject
מאפייני הלאומיות כתופעה תרבותית

# data[].attributes.body
א. שפה לאומית: בעבר המשכילים דיברו לטינית ופשוטי העם דיברו בניבים מקומיים. עם צמיחת הלאום קמו שפות חדשות שאיחדו את אותו לאום והבדילו אותו משאר הלאומים.

ב. מנהגים עממים ומיתוסים: במאה ה19 ניסה כל עם לפתח מחדש את מה שייחד אותו בעבר וזה כולל מנגינות, ריקודים, תלבושות, סיפורים ועוד. כל אלו יצרו תחושה של קשר בין חברי הלאום.

ג. סמלים לאומיים: מרכיב אחד חשוב בלאום הוא המנון ושירי מולדת. ההמנון מבטא ערכים לאומיים והשירה המשותפת והכבוד שנותנים להמנון יוצרים תחושה של מחויבות כלפי הארץ. סמל לאומי נוסף הוא הדגל. כל עם יצר לעצמו דגל עם סימנים הקשורים אליו ותפקיד הדגל הוא לחבר וללכד את העם.

# data[].attributes.headline
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה (שלב ההערכות)

# data[].attributes.subject
דפוסי הגשמה של תנועות לאומיות-איחוד גרמניה (שלב ההערכות)

# data[].attributes.body
שלב זה מאופיין בהתגבשותם ובפעילותם של מאות משכילים שהניחו את התשתית לצמיחתה של התנועה הלאומית. התנועה הלאומית מתמקדת ביצירת מודעות לאומית בקרב בני הלאום, באמצעות גיבוש השפה, החייאת המסורת ומורשת העבר של בני הלאום, בעזרת אגדות, שירי עם, ריקוד מסורתי.

בגרמניה: הרעיון של גרמניה מאוחדת וחופשיה משלטון זר מתפשט במדינה העתידית בקרב הנסיכויות השונות והמשכילים מתחילים לעודד את הלאומיות הגרמנית ואת התעוררות הלאומיות הגרמנית. המשכילים הגרמנים מטיפים לאיחוד האומה הגרמנית למדינה לאומית בעלת תרבות, שפה, סמלים ואורח חיים ומאפיינים ייחודים ואחידים. למאפיינים אלו קראו רוח העם- "פולק". רוח זו באה לידי ביטוי בשפה, בשירים, ובאגדות העממיות. המשכילים הגרמנים עודדו התפתחות של לאומיות המבוססת על מוצא גרמני ולפיה רק מי שמדבר גרמנית ופועל ע"פ התרבות הגרמנית נחשב לבן העם הגרמני.

# data[].attributes.headline
תהליכים הסטורים פוליטים:

# data[].attributes.subject
תהליכים הסטורים פוליטים:

# data[].attributes.body
המהפכה הצרפתית-מהפכה שמתחוללת בצרפת ב1789 בהנהגת מעמד הביניים (הבורגנים) שהתנגדו לשאת במיסים הכבדים לטובת המעמד הגבוה. החלה דרישה לייצוג בבית הנבחרים של מעמד הביניים. מאחורי דרישה זו עמדה התפיסה שכל בני האדם שווים. סיסמת המהפכה הייתה "חירות, שיוויון ואחווה". הצלחת המהפכה הוכיחה שאפשר לממש רעיון זה.כיבושי נפוליאון-כשנפוליאון עלה לשלטון הוא פעל כדי ליישם את רעיונות המהפכה הצרפתית. הוא מכתיר את עצמו לקיסר ויוצא למסע כיבושים ברחבי אירופה כדי להפיץ את רעיונות המהפכה: - שחרור עמים מהממשל הישן. - כל האזרחים שווים. - העם הוא הריבון האמיתי. - לכל האזרחים יש זכות לחופש ביטוי וקניין פרטי. האימפריה שבנה נפוליאון שלטה בכל אירופה ואת האזורים שכבש הוא חייב בתשלום מיסים לצרפת, התגייסות לצבא הצרפתי והשלטת החוקה הצרפתית. בשלב הראשון העמים שכבש קיבלו אותו בהערצה אך כאשר הבינו שהם נשלטים תחת שלטונו הם התחילו להתנגד לו באותן הסיסמאות שהוא הפיץ "חירות, שיוויון ואחווה" וזאת על מנת להשתחרר משלטונו ולהפוך להיות לאום עצמאי.