# data[].attributes.body
1)
- Handelsmuligheder

# data[].attributes.body
1) Hvilke årsagsforklaringer er der på imperialismens stigende fremgang i slutningen af 1800-tallet?

- Teknologisk i form af
- Økonomiske i form af voksende produktion og til investering af den voksende kapital, grunder udnyttelse af markederne og investeringsmulighederne i egne lande

2) Hvordan forsvarer bilag A og B imperialismen?

bilag a:
- arbejderne vil miste deres arbejde, hvis ikke imperialismen fortsat vil være ved magten
- han vil sikre flere arbejdspladser hvor flere varer vil kunne produceres --> økonomisk opblomstring
bilag b:
- markeder, hvor der kan
man har brug for
- kolonierne, hvor der eks. er en sikker havn --> forsyninger og god handel
handelsmæssige, man skal kunne komme sikkert rundt  --> den koloniale ekspansionspolitik

# data[].attributes.body
Redegør for vigtigheden af kolonierne for stormagterne ud fra bilag a og b.

Hvilke ligheder og forskelle ses i bilag a, b og c

Diskuter hvorvidt kolonier er en fordel for begge stater.

# data[].attributes.body
1) På hvilke måder gøres imperalismen til noget godt af Joseph Chamberlain og M. Jules Ferry?
2) Hvilke ulemper mener V. I. Lenin, der er ved kapitalismen?

# data[].attributes.body
1) Hvilke årsagsforklaringer ligger der bag imperialismens fremgang?

2) Hvilke konsekvenser har imperialismen haft fremover?

# data[].attributes.body
1. Hvilke årsagsforklaringer kan der være til Imperialismen's opblomstring i slutningen af 1800'tallet i hhv. England, Frankrig og Rusland?

2. Diskuter hvorvidt de 3 bilags forforståelser angående ideologi spiller ind i opfattelsen af imperialismen.

3. Vurder hvilke konsekvenser imperialismen har haft for europæerne.

# data[].attributes.body
1)
Hvilke årsager ligger til grund for imperialismens udbredelse i sidste halvdel af 1800-tallet?
2)
Hvordan kommer de forskellige ideologier til udtryk i kildeteksterne?
3)
Hvordan kommer historiebrugen til udtryk i de tre kildetekster?

# data[].attributes.body
- Hvordan kan imperalismen forsvares ud fra bilag 1 og 2?

- Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer er der til imperalismens fremgang?

# data[].attributes.body
Redegør ud fra bilag D + E for den økonomiske situation i  Europa fra 1800-1900
Sammenlign bilag A + B + C' syn på kolonisering af udlande, herunder hvilke ideologier der repræsenteres.
Vurdér hvilken betydning kapitalismen frembrud havde for koloniseringen fra 1800-1900.

# data[].attributes.body
hvorfor spillede de nordiske en afgørende rolle for det nordiske område fra året 793 og 300 år frem?

Vikingerne kom ifølge Engelske kilder ind i historien i 793, da de plyndrede et kloster på øen Lindisfarne. De tog mænd til fange og gjorde dem til slaver. I de efterfølgende 200-300 år tog vikingerne på togt, de såkaldte plyndringstogter. Togterne indebar både om handel, plyndringer af byer og områder.

For at byer kunne gå fri fra vikinger kostede det dem en større pengesum til vikingerne. Sådan afpressede vikinger mange områder, heriblandt flere byer i Frankrig.

Vikingernes erobring af England i 1031

Bosatte sig senere på Shetlandsøerne, Færøerne, Island og Grønland, og videre ekspeditioner til Amerika

hvor troværdig er de kilder vi har om vikingetiden?

De skriftlige kilder byggede på mundtlig overlevering, hvilket gør dem mindre troværdige.

Islandske sagaer:

# data[].attributes.body
1

Teknologisk årsagsforklaring: Skibsteknologien, herunder dens sejl

Økonomisk årsagsforklaring: Handelsruter var en motivation, da det ville gavne økonomien.

Identitetsskabende historiebrug:
Ved tabene af geografiske områder (Nap. Krigene + 1864) blev tiden i høj grad brugt som et nostalgisk element i en trist nutid. Man så tilbage for at glemme, samt håbe på en bedre fremtid.
Ved 2. VK brugte nazisterne snarere den danske fortid til at brande sig selv som værende det, vikingerne var; stærke, modig, frygtede, krigeriske osv…

Forskelle:
Barbari overfor civiliseret adfærd
Fysisk forskelle
Forskellige religioner
Ligheder:
Ignorante overfor hinanden

Perspektivering:
Opdagelsesrejsende
Kulturmødet

# data[].attributes.body
1. De var så stærke og tog på så mange togter, at folk frygtede dem. Folk var villige til at betale en større sum for at gå fri. De havde samtidig en udstrakt handel med store dele af Europa, og senere hen resten af verden.

2. Nazisterne brugte vikingerne som rollemodel (billede s. 38, "Plakat til det danske nazispartis landsstævne i 1938")

# data[].attributes.body
1.
Teknologisk årsagsforklaring pga. de nye skibe

Økonomisk årsagsforklaring da der havde været en voksende handel med omverdenen i de sidste århundreder inden, hvilket gjorde, at vikingerne havde fået smag for fremmede landes rigdomme

Aktør: Sven Tveskæg - erobrede England i 1013

lTeknologisk årsagsforklaring (eller mangel derpå) De vesteuropæiske byer var ikke forberedte på angreb fra søsiden
2.
Geografisk- nej
Anseelse- muligvis. Man har i lang tid forbundet vikingerne med det at være dansk jf. nazisterne i 1930’erne.

# data[].attributes.body
1. Udløsende: Plyndringen af kloster på Lindisfarne - Det går op for Vikingerne hvor store gevinster der er ved plyndringer.

Bagvedliggende:
Teknologisk - Bedre skibsteknologi giver mulighederne.

Religiøs - Asatroende, det er godt at give ting videre, også selvom det er stjålne ting.

Økonomisk - Voksende handelsmæssig kontrakt giver vikingerne blod på tanden i forhold til fremmede landes rigdomme.

Bonusspørgsmål - Kan perspektiveres til kulturmøde-forløbet. Herunder opdagelsesrejsene som Colombus, der ville finde en kortere vej til Indien.

Ide til forbedring: Flere spørgsmål

# data[].attributes.headline
The lesser known cousin: dos deag! (aka svar på gruppe 2)

# data[].attributes.subject
The lesser known cousin: dos deag! (aka svar på gruppe 2)

# data[].attributes.body
Svar:
1)
Teknologisk: Skibsteknologi
Politisk:
Indre magtkampe i Frankrig og England
2)
Jellingstenen: Propaganda
Da muslim aka. Ibn Fadlan: Mere troværdig måske mangel på forståelse for en fremmed kultur
3)
Vi bruger den ikke SÅ meget i dag, men som identitetsskabende middel.

OPTIMERING:
2)

3) Hvordan har man gennem de seneste tre århundreder brugt vikingetiden?

# data[].attributes.body
1. - kæmpe flåder --> andre havde svært ved at forsvare sig.
- skibsteknologi
søfarts- og krigsfærdigheder
- de indre magtkampe i England og Frankerriget.

2. Der bliver fortalt om vikingernes succes og hvor godt de klarede sig.

# data[].attributes.body
1) Vi dyker vikingetiden for at være danske i dag. Fx i nationalsagen (Frejas sal), til fodboldkampe
2) Udvikling af søfart: Gjorde plyndring, handel og bosættelse lettere.

# data[].attributes.body
1)
Efter Napoleonskrigene og 1864 blev Vikingetiden brugt til at sætte sig i respekt og genoprette nationalfølelsen, da Vikingetiden var en tid man anså som typisk dansk og hvor man havde stor succes.

I peioden op til og i 2. vk blev vikingerne brugt som forbillede for den ariske race (misbrugt).

I dag er det et nationalsymbol og man er facineret af dem på trods af deres barbariske opførsel.

Det kan diskuteres om det er misbrug at idealisere så barbariske levevis. Samtidige kan det også diskuteres hvorvidt det er sandt da kilderne er række overleveringer.

2)
Skibsteknologi --> teknologisk årsagsforklaring

Øget handel -->
Økonomisk årsagsforklaring

Splittelse i Frankerriget og England -->
Politisk årsagsforklaring

Ikke forberedt på angreb på religiøse steder
--> religiøs årsagsforklaring

Asatro --> Godt at dø i kamp
--> religiøs årsagsforklaring

# data[].attributes.body
1) Hvorfor spillede de nordiske vikinger en afgørende rolle for det nordiske område fra året 793 og 300 år frem?

2) Hvor troværdige er de kilder, vi har om vikingetiden?

# data[].attributes.body
1.
Hvilke faktorer lægger grunden for vikingernes succesfulde togter i perioden 800-1000?
2:
Hvordan bliver vikingetiden og fortællinger derom brugt under internationale begivenheder i dag?

# data[].attributes.body
Hvilke årsager er der til vikingernes storhedstid  fra ca. 800 - 1100 tallet?

Har vikingetiden spillet en rolle for, hvordan Norden ser ud i dag?

# data[].attributes.body
Hvilken betydning fik Vikingetiden for den danske nationalfølelse fra 1800 tallet og frem?

Hvad er de bagvedliggende årsager til Vikingetogternes succes?

# data[].attributes.body
1) I hvor høj grad bliver historien om vikingerne brugt eller misbrugt i dag? Hvad har været med til at give dem en status som rollemodel?

2) Hvilke årsagsforklaringer er der til vikingernes succes fra 793 og frem?

# data[].attributes.body
1) Hvilke årsagsforklaringer ligger der bag Vikingernes succes?

2) Vurder hvorvidt vores viden/kilder fra Vikingetiden er troværdige?

3) Hvordan bruger vi Vikingetiden i dag?

# data[].attributes.body
1. Hvilke årsagsforklaringer er der til, at de danske vikinger fik success i Vikingetiden?

2. Hvordan har vikingerne været (mis)brugt som historiebrug i gennem tiden?

# data[].attributes.body
1) Hvilke årsager var der til vikingernes pludselige entre på den europæiske scene omkring år 800?
2) Hvordan brugte man vikingetiden til at skabe en dansk identitet efter nederlaget i Napoleonskrigene samt i forbindelse med 2.VK?

(3. Hvilke forskelle & ligheder kom til udtryk i kulturmødet mellem nord og syd under vikingernes togter?)

# data[].attributes.body
1. Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der for vikingetogterne?

# data[].attributes.body
1. Er kilde 8 (Luther, Til den Kristelige Adel af Tysk Nation, 1520) skrevet som offentligt personligt brev eller fortroligt personligt brev?
2. Hvad er brevet en kritik af?
3. Vurder fordele og ulemper ved at sende et offentligt personligt brev, frem for et fortroligt personligt brev.

# data[].attributes.body
Kilde 7, 8 og 9

Hvilke årsagsforklaringer kan tilskrives Luthers udstedelse af de 95 teser i år 1517?

Hvorfor og hvordan fik Martin Luther en så bred en tilslutning, heriblandt store dele af den kristne tyske adel?

# data[].attributes.headline
Magnus, Morten, Jesper, Frederik og Anton

# data[].attributes.subject
Magnus, Morten, Jesper, Frederik og Anton

# data[].attributes.body
Problemstillinger: (Kilde 7, 9 og 12)

1. Hvad ligger til grund for konflikten mellem Luther og Kirken i 1500-tallet?

2. Hvordan kommer Kirkens tankegang i 1500-tallet til udtryk i kilde 9 og 12?

3. Vurder hvorfor det lige var i 1517, at der kom dette opgør med kirken.

# data[].attributes.body
1. Hvad er omdrejningspunktet for Luthers kritik af kirken i de 95 teser?

2. Hvad resulterede kritikken af kirken for Luther selv samt for reformationen af den katolske kirke i 1500 tallet?

3. Hvilke bagvedliggende årsager er der til Luthers reformation af den katolske kirke?

# data[].attributes.body
1. Hvorfor fremlagde Martin Luther de 95 teser i 1517?

2. Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer lagde til grund for Reformationen i Danmark?

# data[].attributes.body
Kilde 1-5 + 7

- Hvordan kan man se i Pico della Mirandolas tale, at menneskesynet i Europa har ændret sig?

- Hvilken effekt har det ændrede menneskesyn haft på videnskaben og kunsten omkring år 1500?

-  Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager var der til det ændrede menneskesyn i perioden?

-  Vurdér hvorvidt det ændrede menneskesyn var centralt for Luthers reformation af kirken.

# data[].attributes.body
Kilde 2 s. 127
Problemstillinger:

Hvad var de bagvedliggende årsagsforklaringer til, at Leon Battista Alberti i 1439 sagde, at malere skulle male ethvert legeme magen til dem man ser?

På hvilke måde kommer renæssancens tankegang til udtryk i Leon Battista Albertis citat fra 1439?

Kilde 6 s. 134
Problemstillinger:

Hvordan kommer kirkens svækkelse til udtryk i “af Dårskabens pris” fra 1509?

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer kan der være til, at Erasmus af Rotterdam turde udtale sig så negativt om kirken i 1509?

Kilde 7 s.135
Problemstillinger:

Hvor stor betydning havde Luthers teser for den katolske kirke i 1500-tallet?

Hvad var de bagvedliggende årsagsforklaringer til, at Luther lavede de 95 teser i Wittenberg i1517?

# data[].attributes.attachment_link.title
3.K Danmark historie s. 71-74 og Verden før 1914 s 123-154

# data[].attributes.body
Brug kilderne 1-18 i verden før 1914 ( s 126 ff) til at lave problemstillinger.

Jeg tænker kilderne overordnet er inddelt i nr. 1-6, 7-15 og 16-18, men at der nok også kan laves problemstillinger på tværs af denne opdeling.

# data[].attributes.headline
8. Mellem tradition og fornyelse s 71-74

# data[].attributes.subject
8. Mellem tradition og fornyelse s 71-74

# data[].attributes.body
Hvordan defineres et demokrati?

I hvor høj grad passer denne definition på det danske demokrati anno 1849?

Var den danske grundlov anno 1849 demokratisk relativt til perioden?

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der til Grundlovens tilblivelse?

# data[].attributes.body
Problemstillinger 2.0:

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager var der til, at borgerne begyndte at få flere rettigheder i Danmark frem mod grundloven i 1849?

Vurdér hvorvidt enevældens undertrykkelse var central for tilblivelsen af liberalistiske idealer i den danske befolkning frem mod 1848/1849.

# data[].attributes.body
Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der til, at den revolutionære bølge spredtes over Europa i 1848?

Hvilke konsekvenser fik Bondevennernes Selskab (1846) for bruddet med enevælden i 1848/1849?

# data[].attributes.body
De borgerlige rettigheder

Nøgleord:

Grundlæggende og umistelige rettigheder → politisk liberalisme

Retten til ytringsfrihed, foreningsfrihed, forsamlingsfrihed og trosfrihed

Retten til at komme for en uafhængig dommer inden 24 timer.

Pligter: værne- og undervisningspligt

Vigtige for datidens borgere

Problemstillinger:

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager var der til, at borgerne begyndte at få flere rettigheder i Danmark i midten af 1800-tallet?

Hvorfor var den politiske liberalismes idealer vigtige for de danske borgere under enevælden?

# data[].attributes.body
3-5 nøgleord

Borgerskabets utilfredshed

(Ny) Revolution

Voksende borgerskab

Martsministeriet

1-2 problemstillinger

Hvilke bagvedliggende årsager var der til, at den revolutionære bølge spredtes over Europa i 1848?

I hvor høj grad var Bondevennernes Selskab(1846) central i bruddet med enevælden i 1848/1849?

Perspektivering til andre forløb
Den franske revolution pt. 1

# data[].attributes.body
Nøgleord:

Folkesuverænitet

Valgret  - de 5 f’ere.

Valgbarhedsbetingelserne

Rigsdagen

Nationalliberalisme

Problemstillinger:

I hvor høj grad kan man sige, at folkestyret var demokratisk i Danmark i 1849?

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der til Grundlovens tilblivelse?

# data[].attributes.body
Hvilke årsagsforklaringer var centrale for det politiske opbrud i 1800-tallet?

hvordan påvirkede konsekvenserne af det politiske opbrud Danmark i de kommende år?

# data[].attributes.body
Hvorfor er Sutte folkets opium?

Hvilke konsekvenser havde den franske revolution for den danske befolkning og enevældens beståen?

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager er der for tilblivelsen og udformningen af den danske grundlov i 1849?

# data[].attributes.body
Problemstillinger:

I hvor høj grad fik Napoleonskrigene konsekvenser for Danmark og hvorfor?

Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der til bombardementet af København og kunne et sådan “terrorangreb” undgås, hvis Danmark havde ført en mere “neutral” handelspolitik?

Bonus: Hvilke bagvedliggende årsager var der til, at vreden mod Storbritannien var så stor i Danmark efter 1807?

# data[].attributes.body
Den franske revolution →  nye tanker i DK

Stænderprincippet, de gamle traditioner

Demokratisering

Det nationale

Liberalisme

Problemstillinger:

Hvilke faktorer startede det politiske opbrud i Danmark i 1800-tallet?

Hvilke konsekvenser fik det politiske opbrud for Danmark i de kommende år?

# data[].attributes.body
Napoleonskrigene
Nøgleord:

Københavns Bombardement (Slaget på reden)

Territoriale tab (tab af Norge)

Tab af flåde

Statsbankerot 1813

Økonomisk krise → går ud over landbruget og udenrigshandlen

Problemstillinger:

Hvilke konsekvenser fik Napoleonskrigene for Danmark og hvorfor?

Hvilke udløsende årsager var der til bombardementet af københavn og kunne et sådan “terrorangreb” undgås, hvis Danmark havde ført en mere “neutral” handelspolitik?

Perspektivering:

1864 → territoriale tab, national identitet

Franske Revolution -> Udløsende årsag?

Irland....

DDR

# data[].attributes.body
Constantin Hansen

# data[].attributes.body
3-5 nøgleord:

Den franske revolution 1789

Frihed, lighed og broderskabet

Kongens halshugning

Liberalisme

Nationalisme

1-2 problemstillinger:

Hvorfor er sovs folkets opium?

Hvordan kunne den franske revolutions konsekvenser afspejles i den danske befolkning og enevældens beståen?

I hvor høj grad kan den franske revolutions idealer og tanker ses som den bagvedliggende årsag for tilblivelsen og udformningen af den danske grundlov i 1849?

# data[].attributes.body
1) Hvordan prøvede danskerne at sikre sig en bedre økonomi efter Napoleonskrigene?
2) Havde synet på jøderne under Napoleonskrigene betydning for deres rolle under 2. verdenskrig?
3) Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer var der til enden på enevældet i Danmark?

# data[].attributes.headline
Line, Iben, Julie, Didar, Trine og Trine

# data[].attributes.subject
Line, Iben, Julie, Didar, Trine og Trine

# data[].attributes.attachment_link.title
Line, Iben, Didar, Trine S, Julie og Trine L

# data[].attributes.body
1) Hvilke konsekvenser fik den økonomiske efterkrigskrise for det fremtidige syn på jøderne?

2) Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager er der til 'Romantikken'?

3) Hvilke årsager er der til, at enevældet blev afskaffet i DK?

# data[].attributes.body
Hvilken betydning får hændelserne i starten af 1800 tallet for nationalfølelsen frem til 1864?

Hvilken betydning får den franske revolution for Danmarks grundlov?

Hvordan påvirkede synet på jøderne i Napoleonskrigene, synet på jøderne under/op til 2. Verdenskrig?

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1) Hvad er årsag til, at Danmark valgte at gå på den franske side under Napoleonskrigene?
2) Hvorfor afviste Danmark Englands krav om aflevering af den danske flåde i 1807?

3) Diskuter hvorvidt nationalromantikken var inspiration til de kommende verdenskrige?

# data[].attributes.attachment_link.title
Napoleonskrigene - Enevælde - romantikken

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1. Hvilke årsager er der til, at Romantikken i Danmark startede i netop 1800-tallet?
2. Hvilken rolle havde Danmark i Napoleonskrigene?
3. Hvorfor kunne Danmarks enevælde ikke bestå i slutningen 1848?

# data[].attributes.body
1. Hvilke økonomiske konsekvenser fik Napoleonskrigen for Danmark?
2. Hvordan kom Romantikken til udtryk i Danmark, og hvad kunne have udløst det?

# data[].attributes.body
1. Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager var der til enevældets undergang i Danmark?

2. Hvorfor endte jøderne med at blive den helt store syndebuk i 1813? - perspektiver til anden verdenskrig

3. Hvad kan forklare Danmarks nederlag til England i 1807?

# data[].attributes.body
1. Hvilke bagvedliggende og udløsende årsager lå til grund for Københavns Bombardement?
2. Hvilken betydning får hændelserne i omkring århundredeskiftet (18.  - 19. århundrede) for grundlovens tilblivelse og udformning?
3. Kan de territoriale tab som DK lider efter Napoleonskrigene ses som en bagvedliggende årsag til krigen i 1864?

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1. Hvordan prøvede Danmark at løse konsekvenserne af Napoleonskrigene?
2. Hvilke bagvedliggende og udløsende årsagsforklaringer kan der være til, at Romantikken startede i 1800-tallet?
3. Hvilke forskelle og ligheder var der på synet på jøderne i 1800-tallet og under 2. verdenskrig

# data[].attributes.body
Problemstillinger:
1. Hvilke årsags forklaringer kan forklare Københavns bombardement?

2. Er der ligheder på den måde man anså jøderne i Europa i 1819-20 og den måde jøderne blev udstillet under Hitlers Nazi-tyskland?
2a. Brugte Hitler jødeargumenter fra tidligere jødeproblematikker for at styrke sin anti-jødepropaganda?

3. Hvilke årsager kan forklare enevældens afskaffelse i Danmark?

# data[].attributes.body
1.
Hvilke bagvedliggende årsagsforklaringer var der ved at valgte Frederik den 6. at afvise Englands tilbud i 1807?
2.
Hvilke årsagsforklaringer var der til at enevælden i Danmark fik sin ende?
3.
Hvilke ligheder og forskelle er der på den måde man anså jøderne på efter den danske stat gik bankerot i 1813 og 2. Verdenskrig?

# data[].attributes.body
Problemstillinger
1. Hvilke årsager lagde til grund for nationalromantikkens udbrud?

2. Hvordan ændres kunsten i Romantikken?

3. Hvilken påvirkning havde enevælden på de sociale samfundslag?

# data[].attributes.body
Lav 3 problemstillinger.
Hvilke forløb kan der perspektivers til?

# data[].attributes.body
Gode spørgsmål:
Overvej om I har styr på tid og sted
Årsagsforklaringer?
Historiebrug?
Savner at I inddrager andet materiale/pensum

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I september 1807 overfaldt Storbritannien København og udsatte byen for et bombardement af usete dimensioner. En regn af bomber og brandraketter haglede i flere nætter ned over byen og spredte skræk og rædsel blandt byens indbyggere. Københavns omegn gik heller ikke ram forbi. I dagene inden havde Wellingtons tropper stillet sig i position omkring byen. De havde hovedkvarter ved Frederiksberg Slot på Valby bakke, og havde opslået stillinger flere steder i byens forstæder. Også omkring Assistens Kirkegård faldt der bomber. Og her søgte en britisk soldat ly for regn og kugler i familien Gandils natsorte mausolæum.

# data[].attributes.attachment_link.title
Københavns Bombardement 1807 - Kulturcentret Assistens

# data[].attributes.attachment_link.description
I september 1807 overfaldt Storbritannien København og udsatte byen for et bombardement af usete dimensioner. En regn af bomber og brandraketter haglede i flere nætter ned over byen og spredte skræk og rædsel blandt byens indbyggere. Københavns omegn gik heller ikke ram forbi. I dagene inden havde Wellingtons tropper stillet sig i position omkring byen.

# data[].attributes.body
1) Hvilken rolle spillede nationalfølelsen under krigen i 1864?

2) Hvad skete der med nationalfølelsen efter nederlaget i 1864?

3) På hvilken måde kan man sige, at nationalfølelsen førte til 1864 krigen?

# data[].attributes.headline
Iben, Trine S, Julie, Didar, Line og Trine L

# data[].attributes.subject
Iben, Trine S, Julie, Didar, Line og Trine L

# data[].attributes.body
Hvilke konsekvenser fik ‘ånden fra 1848’ i det efterfølgende år?

Hvad kendetegner de nationalfølelser, der er karakteristiske for de tysk-danske konflikter?

Hvordan afspejler nationalismen sig i malerierne på side 179 og 181 og 182?

SHY: sp 1 + 3 er spændende

# data[].attributes.body
1)
Er Danmark stadig påvirket af småstats mentaliteten den dag i dag?
2)
Hvad var grunden til den danske befolknings stærke nationalfølelse i krigen 1864?
3)
Hvorfor vil Slesvig ikke være en del af Danmark?

# data[].attributes.body
1. Hvordan opstod den fuldstændig urealistiske selvopfattelse, som var tilsteder op til 1864?
2. Hvordan påvirkede nederlaget i 1864 denne selvforståelse?
3. Har dette stadig betydning for den danske selvopfattelse i dag?

# data[].attributes.body
1) Hvorfor var de danske politikere så overbeviste om dansk sejr, at de fortsatte politiken under sloganet “Danmark til Ejderen”?

2) Hvorfor ville Slesvigerne ikke være en del af kongeriget Danmark?

3) Hvad skete der med den danske nationalfølelse efter nederlaget i 1864?