# data[].attributes.body
Venera iz Willendorfa 32000 g.pr.Kr., Austrija

# data[].attributes.body
Narmerova paleta za šminkanje, 3150-3125.g. pr.Kr.​​

# data[].attributes.body
Ženski idol, Kikladi, 2500 pr. Kr.​​

# data[].attributes.body
Zmijska boginja, Kreta, minojska kultura, oko 1600.g.pr.Kr.​​

# data[].attributes.body
Kuros, Grčka, 7.st.pr.Kr

# data[].attributes.body
Dorifor (Kopljonoša), Poliklet, Grčka 4.st.pr.Kr.

# data[].attributes.body
Mikenska akropola ( 1350.-1300.g.pr.Kr.)

# data[].attributes.body
Laookontova skupina, Grčka, 3.st.pr.Kr

# data[].attributes.body
August iz Primaporte,  1.st.

# data[].attributes.body
Sarkofag Junia Basa,4.st.

# data[].attributes.body
Antički Rimski grad ( 8 st.pr.Kr.)

# data[].attributes.body
•karakteristike romaničkog slikarstva ​

​

•Tema djela je  prikazana figurativno, a motiv stilizirano - pojednostavljeno prikazivanje prirodnih oblika prema određenoj apstraktnoj shemi (npr. nabori na odjeći), proporcije i anatomija likova su nepravilne,  a lica bez individualnih crta. ​

•Teme  religijske - "Krist u slavi" – u bademastom polju - mandorli, ili  "Nebeski Jeruzalem" prikaz nebeske hijerarhije​

•Od slikarskih tehnika uglavnom koriste fresku, pa su slike vezane za svodove ili zidove crkve.​

•Raspored elemenata na slici zovemo  kompozicija i u romaničkom slikarstvu je to  "zakon kadra" – granice su slike zadane oblikom prostora na kojem će slika stajati pa slikar  mora prilagoditi likove

tom prostoru. ​

•Privid prostora prikazuju vertikalnom perspektivom, a odnos među likovima ikonografskom perspektivom ​

•Skromna ljestvica boja

•Prikazani oblici su plošni, omeđeni obrisnom linijom unutar kojih se ispunja bojom.​

# data[].attributes.body
Maiestas Domini i Nebeski Jerusalem

# data[].attributes.attachment_caption
Maiestas Domini ,12.st. - apsida crkve, San Clemente, Tahullu 

# data[].attributes.body
Krist u slavi (Maiestas Domini)

# data[].attributes.body
Portal crkve St. Lazar u Autunu, 12.st​.

# data[].attributes.body
•karakteristike gotičkog  slikarstva ​​
•Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - što se vidi po bogatstvu detalja, naročito biljnog svijeta. Detalji dominiraju nad cjelinom i povećan je broj likova .

•Tema djela su uglavnom religijske (Bogorodica i Krist), rjeđe se javljaju prikazi iz svakodnevnog života, najčešće plemićkog.  Ponekad je  Marija prikazana kao plemkinja.​

•Javljaju se prenosive slike, česta tehnika tempera na dasci.

•U gotici imamo veliko bogatstvo boja, često se koristi zlatna kao znak božanstva.​

•Linija opisuje oblike, a privid volumena postignut je svjetlom/sjenom i tonskom modelacijom.   ​

•Prostora se dočarava obrnutom perspektivom. ​

•Vidljiva je i veća individualnost likova.​

•U gotici raste broj osoba na prikazima, a narativnost – pripovjedački način prikazivanja je također karakterističan​

# data[].attributes.body
Portal katedrale u Chartresu, 12.st.

# data[].attributes.body
Portal katedrale u Reimsu, 13.st

# data[].attributes.body
Rajski vrt, 14.st., Rajnski majstor, slika na dasci, tempera

# data[].attributes.body
Policentričan grad ( 12.-14. st. )

# data[].attributes.body
Poklonstvo kraljeva, Gentile da Fabriano, 1423., Galerija Uffici

# data[].attributes.body
Donatello, Sv. Marko, 1425.

# data[].attributes.body
•karakteristike renesansnog slikarstva
•Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan idealizirano - uljepšano,  savršenije

nego što jest.

•Teme djela su često religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta), nekad mitološke, česti su plemićki portreti.

•Česta slikarska tehnika su freske.  Javljaju se i prenosive slike, slikane npr.  temperom na dasci.

Krajem 15.st. javljaju se na sjeveru Europe  uljene boje.

•Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. Lica prikazuju suzdržane emocije (eventualno smješak.)

•Kompozicija elemenata na renesansnoj slici je  pregledna, statična  i simetrična. Prikazani likovi svojim tijelima tvore oblik koji može podsjetiti na oblik piramide. Piramidalnom kompozicijom postiže se ravnoteža.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom. Sfumato (prikaz djeluje zamagljeno) – karakteristika je  Da Vincijeva slikarstva, postiže fine prijelaze i izbjegava oštre rubove oblika na djelu.​

•Osvjetljenje je ravnomjerno, iz nepoznatog izvora.​

•Privid prostora umjetnici postižu geometrijskom perspektivom, a u dubini slike se često vidi i zračna perspektiva. ​

​

# data[].attributes.body
Michelangelo, David , 1501.-1504.​​

# data[].attributes.body
Zaruke Bogorodice, Rafael, 1504. ulje na dasci, Pinacoteca di Brera, Milano

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci, Sv. Ana, Bogorodica i dijete, između 1510./13., ulje na dasci​

# data[].attributes.body
Sforzinda ( idealni grad ) 15. i 16.st.

# data[].attributes.body
Francuski park ( 15. st. )

# data[].attributes.body
Giovanni Bologna​ „Otmica Sabinjanki” 1574.-82.

# data[].attributes.body
Karakteristike baroknog  slikarstva
• Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - ​težnja za prikazom najsitnijih detalja,

ponekad  pretjerano  i dovedeno do groteske. Ponekad su prikazani i ružni detalji. Mnogo likova.

•  Teme djela su  različite : religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta) prikazani kao scena iz svakodnevnog

života (jedina oznaka svetosti aureolo), mitološke (prikazi iz raznih mitova), portreti,  a na sjeveru Europe

(Nizozemska, sj. Njemačka) teme postaju: svakodnevne scene, pejzaži, mrtve prirode, životinje, interijeri . ​

•    Najčeće su  prenosive slike, a slikarska tehnika uljene boje kojima se slika na platnu ili dasci.  Možemo naći

i freske kojim se oslikavaju stropovi I svodovi u crkvama i palačama. ​

•    Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. ​Na licima su prikazane snažne emocije.

• Kompozicija elemenata na baroknim slikama su dinamične (likovi izgledaju kao da su u pokretu)  i otvorene

(rubovi  slike ponekad presijecaju likove uz rub).  Ljudski likovi i predmeti na prikazu često su prikazani dijagonalno preko slike.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom - kontrastom svjetla i sjene koji prikazuje j

Jaka plastičnost likova) . U baroku vidimo jaki kontrast svjetla i sjene koji zovemo tenebrozo.

•Osvjetljenje  je usmjereno i izdvaja likove iz okoline i tamne pozadine.

•Privid prostora  kada prikazuju interijer -  geometrijska perspektiva. U baroku je popularna zračna perspektiva

za prikaza vanjskog prostora .

# data[].attributes.body
Poziv sv. Mateja, Caravaggio, 1596./60.,ulje na platnu, Kapela Contarelli, San Luigi dei Francesi, Rim

# data[].attributes.body
Podizanje križa (dio triptiha), Petar Paul Rubens, 1609., ulje na platnu, Antwerpen

# data[].attributes.body
Gian Lorenzo Bernini, David,  1623.-24.

# data[].attributes.body
Gian Lorenzo Bernini, ​Sv. Teresa u ekstazi​, 1647-52.Santa Maria della Vittoria, Rim​

# data[].attributes.body
Rezedencijalni grad ( Karlsruhe) 17. i 18. st.

# data[].attributes.body
-pojavio se kao reakcija na raskošnost baroka i pretjeranost rokokoa ​

# data[].attributes.body
Engleski park ( 18. st )

# data[].attributes.body
Antonio Canova, Tezej i Minotaur

# data[].attributes.body
Karakteristike impresionističkog  slikarstva​
•Tema djela je prikazana figurativno, motiv je prikazan  bez previše detalja, možemo reći skicozan ​

•Teme koje djela prikazuju uglavnom su:  pejzaži, vedute, svakodnevne scene (genre - Žanr), rijetko u zatvorenom prostoru. Osnovna karakteristika impresionističkog slikarstva su prikaz sunčeva svjetla na predmetima zbog toga uglavnom  slikaju na otvorenom (plein - aire - (plenerizam)​

•Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne slike.  Omiljena slikarska tehnika je ulje na platnu

(1864. izumjljena uljena boja u tubi)

• Slikaju mrljama, brzim vidljivim potezima. Slikanje mrljama razara čvrste oblike predmeta, nema čvrste konture likova. ​Umjetnicima nije bilo bitno prikazati volumen predmeta.

•Koriste isključivo čiste boje (bez dodavanja bijele i crne, sive), često koriste komplementarne kontraste boja, crnu skoro uopće ne koriste​.

•Obično su to slike  na otvorenom, plenerizam (plain air) ​ zbog svjetla, pa privid unutarnjeg prostora nije bitan

•bilježe trenutne dojmove igre svjetlosti i boje na predmetima ili likovima u prirodi​, naročito na vodi

kompozicija: neobični kutevi gledanja, otvorena, prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)

# data[].attributes.body
Djevojka sa suncobranom, 1840., Claude Monet, ulje na platnu, Nacionalna galerija umjetnosti, Washington

# data[].attributes.body
Impresija, izlazak sunca, Claude Monet, 1873., ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

# data[].attributes.body
Karakteristike  kubističkog slikarstva
•Sadržaj djela je prikazana figurativno, a motiv je prikazan geometrizirano -

nepravilni prirodni oblici zamijenjeni su pravilnim geometrijskim oblicima.  ​​

•Teme su  uglavnom portreti, ljudska figure, pejzaži, mrtve prirode,

•Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne. Najčešća  slikarska tehnika je ulje na platnu, ali umjetnici rade i kolaže i asamblaže (3D kolaži od različitih svakodnevnih uporabnih predmeta), ​

•    Izražene su konture geometrijskih likova od kojih su sastavljeni likovi. ​Umjetnicima nije bitno

prikazati  volumen predmeta.​

•      Paleta boja je siromašna. Boja je sekundarna  jer umjetnici žele  da dominira oblik.

•     Kompozicija su obično plošne i zatvorene neobični kutevi  gledanja,   otvorena,

prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)​

•    Privid prostora ostvaren je pomoću poliperspektiva   – analitičko promatranje oblika sa svih strana iz

više gledišta.

# data[].attributes.attachment_caption
 Gospođice iz Avignona, Pablo Picasso, 1907., ulje na platnu, MoMA New York

# data[].attributes.body
Akvarel bez imena, Vasilij Kandinsky, 1910.god., prvi apstraktni akvarel, apstraktna umjetnost, Centar Georges Pompidou, Pariz

# data[].attributes.body
Portret Pabla Picassa, Juan Gris, 1912., ulje na platnu

# data[].attributes.body
Fontana, Marcel Duchamp, 1917.

# data[].attributes.body
Bijeli kvadrat na bijelom polju, Kazimir Maljević, 1918. god.

# data[].attributes.body
Kompozicija II s crvenom, plavom i žutom, Piet Mondrian, 1930. god.

# data[].attributes.body
Jackson Pollock, Broj 30 (Jesenski ritam), 1950., Metropolitan Museum, New York, slika u pokretu

# data[].attributes.body
Ivo Gattin, Bez naziva, 1962. - KOMBINIRANA TEHNIKA

# data[].attributes.body
Tomislav Gotovac, Zagreb volim te, 1981. , perfomans

# data[].attributes.body
Vlasta Delimar, Šetnja kao lady Godiva, 2001. , perfomans