# data[].attributes.headline
Medialla on todella suuri valta Suomalaisessa yhteiskunnassa. 

# data[].attributes.subject
Medialla on todella suuri valta Suomalaisessa yhteiskunnassa. 

# data[].attributes.body
Valtion rahoittama ja omistama Yleisradio on Suomen ainoa ei kaupallinen media. Täten sen pitäisi olla objektiivinen ja neutraali.

# data[].attributes.body
Millaista on loppujen lopuksi Ylen valvonta? Kuka päättää mitä Yle julkaisee ja mihin se käyttää kansalaisten verovaroja?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä artikkelissa vastataan yleisimpiin kysymyksiin aiheista Ylen talous, rahoitus ja rahankäyttö.

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla ja Ylen rahoituksesta on säädetty laissa. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista päätetään Suomessa kaikkien puolueiden kesken eduskunnassa.

Yle on osakeyhtiö. Suomen valtio omistaa Ylestä 99,98 %. Lisätietoa omistajista löydät Ylen yhtiösivuilta.

Miten paljon Yle saa rahaa vuosittain?

Ylen rahoitus perustuu Yle-lakiin, ja kunkin vuoden rahamäärä vahvistetaan vuosittain yleisen kustannustason muutokseen peilaten. Ylen rahoitus oli viime vuonna (2022) 557 miljoonaa euroa, verojen jälkeen 506 miljoonaa euroa.

Kuinka paljon Ylen rahoitus kasvaa vuosittain?

Ylen saama rahoitus tarkistetaan vuosittain. Tarkistuksen perusteena on lakiin perustuva indeksikorotus, jonka tarkoitus on kattaa yleinen palkkatason ja kustannusten nousu. Korotus muodostuu elinkustannus- ja ansiotasoindeksistä.

Korotusten tarkoitus on säilyttää nykytasoinen Yle, ei kasvattaa sitä. Kehittäminen ja uuden luominen tehdään toimintaa tehostamalla ja sopeuttamalla.

Vuosina 2015-2018 Yle ei saanut indeksikorotusta. Se tarkoittaa, ettei rahoitus kasvanut näinä vuosina.

Saako Yle enemmän rahaa valtiolta kuin muut pohjoismaiset yleisradioyhtiöt?

Julkisen palvelun yleisradiotoiminta on järjestetty eri maissa eri tavoin, joten vertailu ei ole yksinkertaista. Yleisradiotoiminnan rahoitus on Suomessa keskitasoa tai vähän sen alle, jos sitä verrataan esimerkiksi muihin Pohjoismaihin tai keskikokoisiin Euroopan maihin, joiden yleisradioyhtiöt ovat samankaltaisia.

Esimerkiksi Ruotsissa on kolme erillistä yleisradioyhtiötä: SVT:n, SR:n ja UR:n yhteenlaskettu vuotuinen rahoitus on yli 800 miljoonaa euroa. Norjassa NRK:n rahoitus on Yleä korkeampi, noin 600 miljoonaa euroa. Tanskassa puolestaan DR:n saama julkisen palvelun rahoitus on parin vuoden takaisten leikkausten jälkeenkin lähellä samaa suuruusluokkaa, vain jonkin verran pienempi.

Monessa maassa yleisradioyhtiöillä on julkisen rahoituksen lisäksi myös mainostuloja. Suomessa näin ei ole.

Mitä maksavat urheilutapahtumien tai tv-ohjelmien esitysoikeudet? Miksi Yle ei kerro näiden sopimusten hintoja veronmaksajille?

Yksittäisten sopimusten sisältöjä tai niiden yksityiskohtia ei voida avata julkisesti, koska Yle toimii osana kansainvälisiä markkinoita. Tietojen julkistaminen voisi vaikuttaa jatkossa sekä neuvotteluihin että hintoihin ja vaarantaa yhteistyökumppaneiden liikesalaisuuksia.

Yle ja kulttuuri. Miten paljon Yle ostaa sisältöjä muualta ja maksaa kulttuurialan tekijöille?

Yle tekee monipuolista yhteistyötä media-alan toimijoiden kanssa ja edistää etenkin kotimaisen kulttuurialan elinvoimaisuutta. Vuonna 2021 Yle käytti yhteensä 74,2 miljoonaa euroa ostoihin kotimaisilta ja eurooppalaisilta riippumattomilta tuottajilta, tuotantopalveluihin sekä muihin kotimaisiin esitys- ja käyttökorvauksiin.

Yle on Suomen merkittävin tekijänoikeuskorvausten maksaja. Vuonna 2021 Ylen osuus musiikin tekijänoikeusjärjestö Teoston keräämistä korvauksista oli 25 %. Yle maksoi tuolloin tekijänoikeuskorvauksia 15,6 miljoonaa euroa. Esittävien taiteilijoiden ja äänitetuottajien tekijänoikeusjärjestö Gramexin keräämistä korvauksista Ylen osuus oli 29 % eli 7 miljoonaa euroa. Korona-aikana Yle tuki luovia aloja lisäämällä kotimaisen musiikin tarjontaa ohjelmissaan.

Yle ja viihde. Miten paljon Ylessä käytetään rahaa viihteeseen? Miksi Yle näyttää viihdettä?

Yle-lain mukaan Ylen on tarjottava suomalaisille "virikkeellistä viihdettä". Viihde on osa yleisradioyhtiöiden tehtävää kaikkialla Euroopassa.

Vuonna 2021 Yle käytti kulttuuri- ja viihdesisältöihin 81,4 miljoonaa euroa. Tämä sisältää myös musiikkiohjelmat ja kansainväliset ohjelmat.

On tärkeää, että Yle voi toteuttaa tehtäväänsä ja huolehtia muun muassa henkisestä huoltovarmuudesta tiedon, sivistyksen ja kulttuurin lisäksi myös virikkeellisen viihteen, lasten sisältöjen tai esimerkiksi yhteisöllisten tapahtumien kautta. On suomalaisten etu, että viihdettä tekee sekä kaupallinen media että Yle. Lue lisää tästä artikkelista.

Yle ja ulkomaiset ohjelmat. Miten paljon Yle käyttää rahaa kansainvälisiin / ulkomaalaisiin ohjelmiin?

Ylen kansainvälinen sisältö on monipuolista ja erottuvaa, eräänlainen ikkuna maailmaan. Koko kansainvälisen ohjelmiston kustannus vuodessa on noin 12 miljoonaa euroa. Tämä pitää sisällään koko Ylen ulkomaisen tarjonnan luonto-ohjelmista historiadokumentteihin ja pohjoismaisiin draamasarjoihin.

Ulkomaiset ohjelmat ovat pääosin pohjoismaisia ja eurooppalaisia. Amerikkalaisia sisältöjä Ylen kaikista ohjelmista on vain noin 4 % (tuntimäärästä).

Miten paljon Yle käyttää rahaa uutisiin ja muihin sisältöihin?

Yle käytti vuonna 2021 yhteensä noin 405 miljoonaa euroa sisältöihin ja palveluihin. Esimerkiksi uutis- ja ajankohtaissisältöihin käytettiin noin 131 miljoonaa euroa. Toiseksi isoin genre on kulttuuri- ja viihdesisällöt, joihin käytettiin noin 81 miljoonaa euroa.

Mikä on yleläisen keskipalkka?

Ylen ohjelmatyöntekijöiden työehtosopimuksella työskentelevien säännöllisen työajan ansio oli keskimäärin 4 151,92 euroa (joulukuu 2022). Ohjelmatyöntekijöiden tes-alueella työskentelee noin 2 500 yleläistä, suurimpina ryhminä toimittajat ja tuottajat.

Journalistiliiton työmarkkinatutkimuksen mukaan Ylen palkkaus on muiden kotimaisten mediatalojen tasolla.

Mitä tapahtuu, jos Yleltä leikataan rahamäärä x?

Ylen budjetista 46 % on henkilöstökuluja. Ylen rahoituksen merkittävä leikkaaminen vaikuttaisi siksi myös Ylen oman henkilöstön määrään ja sitä kautta Ylen sisältötarjontaan sekä mm. Ylen mahdollisuuksiin edistää luovan alan tekijöiden työmahdollisuuksia yhteistyökumppaneiden kautta.

Miksi tv:ssä näytetään niin paljon uusintoja? Eivätkö ne maksa paljon?

Yle esittää uutta ohjelmaa yli 20 tuntia vuorokaudessa. Parhaaseen katseluaikaan kello 18−23 ohjelmistosta uutta on 60−80 prosenttia.

Kaikkia laadukkaita ohjelmia ei kuitenkaan pystytä sijoittamaan parhaaseen katseluaikaan, ja ne menevät monilta ohi. Ohjelmia esitetään uusintoina, jotta mahdollisimman moni voi nähdä hyvän ohjelman, joko pian ensimmäisen esityksen jälkeen tai vaikkapa vuosia myöhemmin. Vanhoja suosikkeja myös toivotaan paljon.

Median käyttötavat ovat myös muuttuneet ja ihmiset katsovat yhä enemmän ohjelmia silloin kuin se sopii heille.

Eri ohjelmille on tarjolla erilaisia oikeuksia. Osalle sovitaan esimerkiksi tietty aika, jonka ohjelma on katsottavissa Yle Areenassa. Osasta taas sovitaan tietty määrä näyttökertoja tv:ssä. Koska asia ei ole yhteismitallinen, on siksi vaikea sanoa, kuinka paljon tarkalleen ohjelmien uusinta maksaa.

Miksi Yleltä ei vaan voisi leikata ja siirtää summaa esimerkiksi sairaanhoitoon tai muuhun "tärkeämpään"?

Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista on päätetty Suomessa parlamentaarisesti kaikkien eduskuntapuolueiden kesken yli oppositio- ja hallitusrajojen. Siksi Yle ei voi itse ottaa kantaa siihen, miten verovarat pitäisi käyttää.

Mistä voin lukea lisää Ylen rahankäytöstä?

Yle kertoo rahankäytöstään vuosittain lakisääteisesti Ylen toimintakertomuksessa ja tilinpäätöksessä, hallintoneuvoston kertomuksessa eduskunnalle sekä verkkosivuilla, jossa avataan Ylen talouden lukuja eri tavoin. Sivuilla kerrotaan myös Ylen vastuullisesta taloudenpidosta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä artikkelissa vastataan yleisimpiin kysymyksiin aiheista Ylen talous, rahoitus ja rahankäyttö. Ylen toiminta rahoitetaan verotuotoilla ja Ylen rahoituksesta on säädetty laissa. Yle ei siis itse päätä rahoituksestaan, vaan Yleä koskevista asioista päätetään Suomessa kaikkien puolueiden kesken eduskunnassa. Yle on osakeyhtiö. Suomen valtio omistaa Ylestä 99,98 %. Lisätietoa omistajista löydät Ylen yhtiösivuilta.

# data[].attributes.body
"Ylen rahoitus oli viime vuonna (2022) 557 miljoonaa euroa, verojen jälkeen 506 miljoonaa euroa."

# data[].attributes.body
Se onko Yle täysin objektiivinen ja neutraali on jokaisen itse pääteltävissä. Tietyt ihmisryhmät varmasti provosoituvat tahallisesti tietyistä Ylen jutuista.

Jos Yle haluaisi, he voisivat vaikuttaa ihmisiin paljon.

# data[].attributes.body
Ylen teettämän kyselyn mukaan noin 85 prosenttia suomalaisista kuitenkin luottaa Yleen.

# data[].attributes.body
Kun puhutaan kaupallisesta mediasta, on loppujn lopuksi kyse bisneksestä ja rahasta. Se kuka maksaa eniten, saa äänensä kuuluviin. Poikkeuksia varmasti on, mutta karkeasti näin

# data[].attributes.body
Tottakai, esim mainokset on ilmaistava selkeästi. On kuitenkin todella harmaa alue siinä, missä selkeyden raja menee

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uutisarvostukset 2022 -tutkimus on valmistunut ja luottamus Ylen uutisiin kasvoi. Suomalaisten mielikuva Ylestä uutismediana on vahva, sillä 61 prosenttia sanoo Ylen olevan Suomen uutistoimijoiden ykkönen. 85 prosenttia suomalaisista luottaa Ylen uutisiin.

Yleisesti ottaen luottamus Ylen uutisiin on noussut viime vuodesta (83 % v 2021). Näin on tapahtunut erityisesti 30-44-vuotiaiden keskuudessa. Yleä epäluotettavina pitäneiden määrä on vastaavasti hieman laskenut. Heitä on nyt 6 prosenttia kun viime vuonna vastaava määrä oli 8 prosenttia. Yleä epäluotettavana pitävissä korostuvat 30-44-vuotiaat miehet.

Luotettavuudessa Ylen (85 %) jälkeen tulevat Helsingin Sanomat (69 %), STT (69 %), alueellinen sanomalehti (62 %), MTV (58 %), Ilta-Sanomat (30 %) ja Iltalehti (26 %). Myös luottamus kaupallisiin medioihin on noussut reilusti etenkin alle 45-vuotiaiden parissa.

"Yle jatkaa uutistoimijoiden ylivoimaisena ykkösenä. On hienoa, että luottamus myös muita suomalaisia uutistoimijoita kohtaan on kasvussa. Luotettavalle journalismille on tarvetta. Hurja uutisvuosi osoittaa, kuinka faktoihin ja tarkistettuun tietoon perustuvalle uutistoiminnalle on kova kysyntä", toteaa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen.

Yle Uutisten brändi on suomalaisten keskuudessa arvostettu, sillä yli puolet suomalaisista pitää Yleä Suomen uutistoimijoiden ykkösenä (61 prosenttia vastaajista). Tulos pysyi korkealla nyt toista vuotta peräkkäin. Yle oli arvostetuin uutistoimija kaikissa ikäryhmissä, mutta alle 45-vuotiaiden parissa iltapäivälehtien merkitys on kasvanut. Ylen tv- ja verkkouutiset ovat edelleen suomalaisten tärkeimmät uutislähteet, järjestys pysyi samana kuin viime vuonna. Nuoremmilla vastaajilla Ylen verkkouutisten merkitys korostuu, vanhemmilla sen sijaan Ylen tv-uutiset.

Uutisarvostukset 2022 -tutkimus on Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tilaama seurantatutkimus, jonka tarkoituksena on selvittää suomalaisten suhdetta kotimaisiin uutistoimijoihin ja seurata uutismedioiden luotettavuutta. IROResearchin toteuttama seurantatutkimus on ennen kaikkea mielikuvatutkimus eikä näin ollen kerro uutispalveluiden todellisesta käytöstä.

Voit lukea koko tutkimuksen tästä

* Yle Uutisarvostukset 2022 on Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tilaama seurantatutkimus, joka tehtiin IROResearchin verkkopaneelissa 7.11.-24.11.2022. Kyselyyn vastasi 1231 yli 15-vuotiasta suomalaista. Tulokset on painotettu ja virhemarginaali on +- 2,8 %-yksikköä suuntaansa. Vuosivertailussa tilastollinen virhemarginaali on suurimmillaan +- 4,0 %-yksikköä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen uutiset koetaan Suomen luotettavimpana uutismediana - 85 prosenttia suomalaisista luottaa julkisen palvelun uutistoimintaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Uutisarvostukset 2022 -tutkimus on valmistunut ja luottamus Ylen uutisiin kasvoi. Suomalaisten mielikuva Ylestä uutismediana on vahva, sillä 61 prosenttia sanoo Ylen olevan Suomen uutistoimijoiden ykkönen. 85 prosenttia suomalaisista luottaa Ylen uutisiin. Yleisesti ottaen luottamus Ylen uutisiin on noussut viime vuodesta (83 % v 2021). Näin on tapahtunut erityisesti 30-44-vuotiaiden keskuudessa.

# data[].attributes.body
Koska raha on valtaa on rahalla helppo esim muovata kulutustottumuksia, tai ostaa äänestäjiä.

# data[].attributes.headline
Mikä on mainos tai millä pyritään vaikuttamaan ihmiseen?

# data[].attributes.subject
Mikä on mainos tai millä pyritään vaikuttamaan ihmiseen?

# data[].attributes.body
Medialukutaidolla tarkoitetaan taitoa, jolla osaa erottaa esim totuuden ja valheellisen tiedon, mainoksen ja uutisen tai neutraalin ja provosaation uutisen

# data[].attributes.body
Itse koen, että varsinkin nuorella sukupolvella Suomessa on ihan hyvällä tasolla medialukutaito. Se ei ole täydellistä. Nyt en ota huomioon heitä, jotka tahalleen ymmärtävät asiat väärin ja pahoittavat mielensä. He ovat täysin oma lukunsa.

Kouluissa ei kuitenkaan opeteta tarpeeksi medialukutaitoa.

# data[].attributes.body
Vanhemmalla väellä, jolla media ei ole aina ollut itsestäänselvyys (sanomalehdet poislukien) on selvästi enemmän haasteita medialukutaidon kanssa ja he uskovat esim mainoksia helpommin uutisiksi

# data[].attributes.body
"Markkinoinnista on käytävä selkeästi ilmi, että kyseessä on mainos ja kuka mainostaja on. Mainos on voitava tunnistaa mainokseksi esitystavasta ja mainosvälineestä huolimatta – piilomainonta on kielletty."

Lähde: Yrittäjät.fi

# data[].attributes.headline
Kaikella voi vaikuttaa tai ainakin yrittää vaikuttaa.

# data[].attributes.subject
Kaikella voi vaikuttaa tai ainakin yrittää vaikuttaa.

# data[].attributes.body
Vaikuttamista on lähtökohtaisesti kaikkialla. Sanat, kuvat, äänet, värit yms. Listaa voisi jatkaa loputtomiin.

# data[].attributes.body
Helpointa vaikuttamista on provokaatio. Ihminen saadaan ärsytettyä. Hänestä on saatu silloin jotain irti. Muisti yhdistyy tunteisiin ja ihminen tulee muistamaan sen ärsyttävän jutun. Hyvällä tuurilla hän vielä jakaa sen muille, jotka ajattelevat samalla tavalla. Lisää tunteita --> lisää muistamista.

# data[].attributes.body
Vaikutusmahdollisuudet on rajattomat varsinkin nuorten suosimilla sosiaalisen median vaikuttajilla. Hyvänä esimerkkinä nyt eduskuntavaaleista läpi päässeet perussuomalaisten "tiktok tähdet" Joakim Vigelius ja Miko Bergbom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poliittisen viestinnän tutkijan mukaan eduskuntaan nousseet Tiktok-tähdet ovat edelläkävijöitä omalla some-alustallaan ja viestivät siellä taitavasti. Vastakkainasettelu on tavallinen tyyli.

Taitavia viestijöitä ja edelläkävijöitä. Pitkäaikainen ja johdonmukainen viestintä omilla sosiaalisen median alustoilla.

Näin tiivistää poliittisen viestinnän tutkija Elisa Kannasto kolmen perussuomalaisen Tiktok-tähden nousun eduskuntaan sosiaalisesta mediasta.

Pirkanmaalta eduskuntaan nousevat Miko Bergbom, 27, ja Joakim Vigelius, 26, sekä Uudeltamaalta sinne noussut Onni Rostila, 31, ovat näkyviä hahmoja YouTubessa ja nuorten suosimassa Tiktok-palvelussa.

Bergbomin Tiktok-videot ovat saavuttaneet 1,5 miljoonaa tykkäystä. Vigeliuksen videoista on tykätty 94 000 ja Rostilan videoista vajaa 88 000 kertaa.

Perussuomalaisten tulevalla kansanedustajakolmikolla on jo kokemusta politiikasta, sillä kaikki ovat kaupunginvaltuutettuja ja aluevaltuutettuja. Bergbom ja Vigelius ovat myös perussuomalaisten nuorisojärjestön Peruussuomalainen Nuoriso ry:n entinen ja nykyinen puheenjohtaja.

Bergbom on ammatiltaan pintakäsittelijä. Rostila on lakimies ja Vigelius valtio-opin maisteriopiskelija.

Kannaston mukaan kolmikko on löytänyt omat sosiaalisen median alustansa, oman tyylinsä ja onnistunut tuottamaan alustaan sopivaa sisältöä. Se on saanut ihmiset reagoimaan.

"Puhutaan myös taitavasta viestinnästä. On löydetty se tapa, joka vetoaa ihmisiin, liikuttaa ihmisiä ja herättää reaktioita, jonka kautta somessa saa näkyvyyttä", Kannasto sanoo.

Hän työskentelee koulutuspäällikkönä Seinäjoen ammattikorkeakoulussa.

Sosiaalisen median kautta viestiminen ja sen avulla suosion saavuttaminen on hyvin tuttua perussuomalaisissa. Sen kautta paljon näkyvyyttä saivat aikanaan myös Timo Soini ja Jussi Halla-aho, jotka molemmat pitivät omia blogejaan.

Perussuomalaisten keskushahmoihin yhä kuuluva Halla-aho keräsi ennen politiikkaan lähtöään suuren suosion Scripta-blogillaan. Hän esitti siellä kärkevää maahanmuuttokritiikkiä, joka toi hänelle myös tuomiot kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta.

Myös Bergbomin, Vigeliuksen ja Rostilan Tiktok- ja YouTube-videoilla käsitellään paljon maahanmuuttoa.

Kolmikko puhuu videoillaan paljon myös muista perussuomalaisten esillä pitämistä teemoista kuten sananvapaudesta, polttoaineen hinnasta, valtion velkaantumisesta, pakkoruotsista ja ilmastopolitiikan kritiikistä.

Videoissa roimitaan paljon nykyisen hallituksen toimia ja erityisesti pääministeri Sanna Marinia.

"Kaikilla on aika sama tyyli siinä, että nostetaan jonkun toisen puolueen tai ehdokkaan politiikka tai kommentti esiin ja lähdetään ruotimaan sitä. Eli tällainen vastakkainasettelu ja hyökkäystaktinen tapa toimia", Kannasto sanoo.

"Ei siis kerrota, että mitä me perussuomalaiset tarjoamme vaan asiaan mennään aika paljon sitä kautta, mitä muut tekevät väärin. Ja korostetaan sillä sitä oman vaihtoehdon tarjoamista."

Kannaston mukaan maahanmuuttokritiikki on kärkevää, mutta se on jossain määrin siistiytynyt Halla-ahon blogiajoista. Asiasta puhutaan "tyylitellymmin".

"Selkeästi on otettu kiinni ajankuvasta ja siitä, että on tullut syytteitäkin", tutkija sanoo.

"Se lainsäädäntöhän on syntynyt siinä vaiheessa, kun rupesi tulemaan näitä tosi värikkäitä ulostuloja jopa poliittisessa kielessä. Totta kai siihen on pakko mukautua, kun sellainen [lainsäädäntö] on olemassa."

Kannasto kuitenkin tunnistaa kolmikon esiintymisestä Halla-aholle tuttua retoriikkaa.

"Varsinkin Bergbomin ja Vigeliuksen kohdalla näkyy, että sitä tapaa puhua yleisölle on vähän ehkä jopa imitoitu sieltä Halla-ahon videoesiintymisistä. Toki se on paljon elävämpää ja kärkkäämpää, jota Tiktokin formaattikin vaatii, että siitä tulee kiinnostavaa", hän sanoo.

Jo ennen vaaleja oli merkkejä, että perussuomalaisten aktiivisuus sosiaalisessa mediassa tulee näkymään myös vaalituloksessa.

Helmikuussa HS-gallup kertoi, että perussuomalaiset oli suosituin puolue eduskuntavaaleissa ensimmäistä kertaa äänestävien nuorten keskuudessa.

Yhtenä syynä perussuomalaisten suosioon nähtiin perussuomalaisten aktiivisuus erityisesti nuorten suosimassa Tiktokissa.

Kannasto huomauttaa, etteivät Bergbom, Vigelius ja Rostila hypänneet sosiaaliseen mediaan tekemään eduskuntavaalikampanjaa. He ovat toimineet siellä jo kauan ja lyöneet itsensä läpi siellä olevassa yleisössä.

Kolmikko myös tukee toisiaan sosiaalisen median sisällöissään. He esimerkiksi esiintyvät toistensa videoilla, ja siten kasvattavat myös toistensa seuraajajoukkoa.

Mukana on myös kansanedustajuutensa uusinut Sebastian Tynkkynen (ps), joka on jo pitkään ollut näkyvästi sosiaalisessa mediassa. Tynkkysellä on oma kärkevä ja piikittelevä tyylinsä.

Kannasto muistuttaa, että kaikenlaisella nosteella on Tiktokissa merkitystä. Siellä näkyvyyttä eivät tuo pelkästään seuraajat ja tykkäykset, vaan kaikki katseluun käytetty aika.

"Vaikka ihminen ei olisi samaa mieltä asiasta, mutta katsoo videon sisältöä ja niitä katsottuja sekunteja tulee, algoritmi palkitsee lisänäkyvyydellä sitä, joka on sen sisällön tuottanut. Tämä on tietysti merkittävä juttu", Kannasto sanoo.

"Jos katsomme meidän nuorisoa, siellä on ihmisiä, joista osa saa kaiken informaationsa yhteiskunnallisista asioista pääasiassa Tiktokin kautta. Tämä ei koske vain tiettyä osaa nuorista, vaan se on todellisuutta jo eri koulutusasteillakin."

# data[].attributes.attachment_link.title
Eduskuntavaalit 2023 | Nuoret Tiktok-tähdet rynnistivät perussuomalaisten riveistä eduskuntaan - Tällaista sisältöä he tekevät

# data[].attributes.attachment_link.description
Poliittisen viestinnän tutkijan mukaan eduskuntaan nousseet Tiktok-tähdet ovat edelläkävijöitä omalla some-alustallaan ja viestivät siellä taitavasti. Vastakkainasettelu on tavallinen tyyli. Taitavia viestijöitä ja edelläkävijöitä. Pitkäaikainen ja johdonmukainen viestintä omilla sosiaalisen median alustoilla. Näin tiivistää poliittisen viestinnän tutkija Elisa Kannasto kolmen perussuomalaisen Tiktok-tähden nousun eduskuntaan sosiaalisesta mediasta.