# data[].attributes.body
Pariis on Lääne-Virumaal asuv kaunis koht, mis võlub oma rikkaliku loodusega. See kaunis piirkond on tuntud oma mitmekesise maastiku, looduslike vaatamisväärsuste ja rikkaliku taimestiku poolest. Pariisis on Kõrvemaa maastikukaitseala. See on suurepärane sihtkoht matkamiseks, jalgrattasõiduks ja looduse nautimiseks. Samuti on Pariisis võimalik harrastada kettagolfi sealsel 18 korvilisel rajal. Kõrvemaa kaunid metsad, lauged künklikud maastikud selgeveelised järved pakuvad suurepäraseid võimalusi avastamiseks ja lõõgastumiseks. Pariis on ka populaarne sihtkoht linnuvaatlejatele. Saab näha mitmeid haruldasi linnuliike, sealhulgas merikotkaid, kotkaid, sookurgi ja paljusid teisi.

# data[].attributes.location_name
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda jõgi on üks kaunis loodusnähtus Põhja-Eestis, millel on mitmeid põnevaid omadusi. Selle jõe ülemjooksul voolab ka Võhu jõgi, keskjooksul Põlula jõgi ning Sämi jõgi, luues mitmekesisuse ja rikkaliku veemaailma. Kunda jõe kogupikkus on 64 km ning jõgikonna suurus ulatub 530 km2-ni. Vooluhulk on keskmiselt 5–6 m3/s. Kunda jõe ümbruses on loodud ka matkarajad ja puhkealad, et inimesed saaksid nautida jõe ilu ja rahu. Need alad pakuvad võimalust lõõgastuda, tegeleda loodushuvidega ning avastada piirkonna rikkalikku looduspärandit. Kunda jõgi ja selle ümbrus pakuvad suurepärast võimalust veeta aega värskes õhus, nautida kaunist loodust ning kogeda lähedust loodusega.

# data[].attributes.location_name
Tamsalu Discgolfi rada, Tehnika, Tamsalu Parish, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tamsalu Discgolfi rada, Tehnika, Tamsalu Parish, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tamsalu Discgolfi rada, Tehnika, Tamsalu Parish, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tamsalu Discgolfi Klubi on asutatud jaanuaris 2018 eesmärgiga edendada discgolfi arengut Tamsalus ja selle lähipiirkonnas. Klubi korraldab nädalamänge ja klubisiseseid jõukatsumisi ning haldab Tamsalu Discgolfiparki koostöös Tapa Valla Spordikeskusega.

Klubi on uhke, et on suutnud koondada enda ridadesse toredaid ja sõbralikke discgolfihuvilisi. Mängudes on huumor ja mõnus õhkkond oluliseks osaks. Klubi liikmed on ausad, avatud ja viisakad mängijad, kes ei aktsepteeri üleolevat suhtumist kaasmängijatesse.

Klubi põhikiri ja liitumisavaldus on kättesaadavad aadressil Dropbox (lingi pakkumise võimalus puudub). Klubiga liitumiseks palutakse täita avaldus ja saata see tamsaludiscgolf@gmail.com aadressile või kasutada "Liitu klubiga" nuppu, et klubi võtaks ühendust.

# data[].attributes.body
Haljala kogukond on üks väike, ent südamlik ja tegus kogukond Eestis. Kuigi nende arv ei ole suur, on nende saavutused silmapaistvad. Kogukond on pühendunud oma küla ja selle elanike heaolu tõstmisele.

Haljala kogukonnal on õnnestunud luua mitmeid algatusi, mis on aidanud kaasa kogukonna arengule. Nad on korraldanud kohalikke kultuuri- ja spordiüritusi, mis on toonud kokku nii noored kui ka vanad ning tugevdanud kogukonna sidemeid.

Lisaks sellele on Haljala kogukond pühendunud keskkonnasäästlikkusele. Nad on loonud kohaliku taastuvenergiaühistu, mis on võimaldanud neil kasutada puhtamat ja säästlikumat energiat. See on aidanud vähendada kogukonna ökoloogilist jalajälge ning loonud uusi võimalusi kohalike ettevõtete jaoks.

Haljala kogukond on suurepärane näide sellest, kuidas üks väike kogukond saab ühiselt panustada oma kogukonna arengusse ja jätkusuutlikkusse. Nende tegudest võiksid teisedki kogukonnad eeskuju võtta.

# data[].attributes.body
Moonaküla kogukonda kuuluvad, kõik moonaküla elanikud. See on väga kokkuhoidev kogukond kes on üheskoos korda saatnud palju. Näiteks surusid nad läbi, et nende teid hakkatakse parandama, all on Moonaküla kogukonna tutvustus.
Tegemist on grupiga, kus vöib julgelt sôna vôtta iga liige!

Ootame Moonaküla rahvas grupiga liituma köiki, kes tunnevad huvi. mis meie külas toimub. Kui Sul on mötteid ja ideid, mida teiste kogukonna liikmetega jagada vöi soovid Moonaküla elu huvitavamaks teha, sis oled väga dige grupiga liitunud.

Siin saad postitada teavet kui on midagi müua voi soovid osta-vahetada . Jaga oma rõome ja pöora tähelepanu asjadele, mida saame ühekoos muuta.

# data[].attributes.body
Ojakivi, mida tuntakse ka kui Sagadi kivi või Võsu rändrahn, on rabakivist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Vergi poolsaare lõunaosas. Ojakivi asub umbes 2 km kirdes Võsult, oja ääres keset metsa.

Ojakivi on muljetavaldavate mõõtmetega, selle pikkus on 11,6 m, laius 10,0 m, kõrgus 6,0 m ja ümbermõõt 33 mSõltuvalt erinevatest allikatest on kivi maht 274või 294 m³.

Kivi ise on hulknurkne, moodustades püstiste küljeseintega püsttahuka. Põhjaküljel ulatub läänepoolses osas ülemisest osast 2/3 ulatuv lõhe. Läänekülje keskosas on lai püstine lõhe, lõunapoolses servas aga suur vertikaalne lõhe. Enamasti on rahnul palju vertikaalseid lõhesid, sealhulgas ka kaguküljel. Kirdeküljel võib märgata väiksemaid erisuunalisi pragusid. Rahnul on ülemisel pinnal suur lääne-idasuunaline lõhe, umbes 3 cm lai, mis ulatub rahnuseina läänest keskosani. Samblaga kaetud rahnul on paks samblastik, eriti põhja- ja lääneküljel. Ojakivi istub sügaval liivases pinnases, ning selle ümbruses kasvab kuuse-segamets.

# data[].attributes.body
Ehalkivi, mida tuntakse ka kui Letipea Suurkivi, Ehakivi, Linnukivi või Veljeste kivi, on Eesti suurim rändrahn. See muljetavaldav kivi asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas, Kunda lähedal Letipea neeme tipus, kus liivane laugrann sukeldub madalasse merevette.

Ehalkivi on oma olemuselt ebaregulaarne ja meenutab munakivi ning selles on märgata lõhesid. Ajalooliselt on see rändrahn toiminud mere märgina, aidates merekogukonnal navigeerida oma teekonnal.

Kivi nimi "Ehalkivi" tuleneb sellest, et päike loojub kalurikülade vaatepunktist just selle kivi kohal. Teise versiooni järgi on selle kivi ümbrusesse kogunenud küla tütarlapsed ja poisid, kes on tulnud selle juurde kokku, et veeta aega ja suhelda omavahel.

# data[].attributes.location_name
Poruni matkarada, Kuningaküla, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Poruni matkarada asub Ida-Virumaal, Alutaguse rahvuspargis ning selle pikkus on kokku 10 km, arvestades edasi- ja tagasiteed. Matkarada on märgistatud siniste värvitud ristkülikutega, mis on paigutatud puudele.

Rada tutvustab külastajatele lammimetsa ja põliseid laialehelisi puistuid. Matkarada kulgeb mööda Poruni jõe kallast, ulatudes Narva jõeni ja tagasi. Raja ääres on infostendid, mis tutvustavad kaitsealal elavaid linde, loomi ja taimi. Lisaks sellele pakuvad infostendid ka ülevaadet piirkonna militaarajaloost ning juhivad tähelepanu jõe kallastel aeg-ajalt nähtavatele geoloogilistele kihistustele.

# data[].attributes.headline
Tudu järv, Suigu, Lääne-Viru County (vägev koht)

# data[].attributes.subject
Tudu järv, Suigu, Lääne-Viru County (vägev koht)

# data[].attributes.body
Tudu järv asub Järvamaal, Eestis, ja on üks piirkonna populaarsemaid järvi. Järve on tuntud oma kauni looduse ja puhtas vees ujumisvõimaluse poolest. Tudu järv pakub külastajatele võimalust nautida rahu ja vaikust ning veeta aega värskes õhus. Seal on ka mitmeid matkaradasid, kus saab jalutada ja loodust uurida. Tudu järv on armastatud sihtkoht nii kohalikele elanikele kui ka turistidele, kes otsivad lõõgastumist ja ilusat loodust. (vägev koht)

# data[].attributes.body
Kunda rand asub Eesti põhjarannikul, Virumaal. See on osa Balti merest ja omab olulist ökoloogilist ja majanduslikku tähtsust piirkonnas. Kunda meri on tuntud oma kauni mereäärse looduse, sealhulgas liivarandade, kaljude ja kiviklibu poolest. Seal elutseb mitmekesine mereelustik, sealhulgas erinevad kalaliigid ja merelinnud. Kunda meri pakub võimalusi erinevateks tegevusteks nagu kalastamine, purjetamine, ujumine ja looduse nautimine. See on populaarne sihtkoht nii kohalikele elanikele kui ka turistidele, kes soovivad kogeda mereäärset ilu ja veepuhkust.

# data[].attributes.headline
Porkuni järv, Lääne-Viru County (vägev koht)

# data[].attributes.subject
Porkuni järv, Lääne-Viru County (vägev koht)

# data[].attributes.body
Porkuni järv asub Lääne-Virumaal, Eestis, ning on üks maakonna suuremaid järvi. Järv on umbes 61 hektari suurune ja paikneb maalilises looduskeskkonnas, ümbritsetuna metsadest ja rohelistest aasades. Porkuni järv on tuntud oma kauni liivaranna ja puhtas vees ujumisvõimaluse poolest. Järve ümbruses on ka matkarajad ja puhkealad, kus külastajad saavad nautida jalutuskäike, piknikke ja looduse vaatlemist. Porkuni järv on armastatud sihtkoht nii kohalikele elanikele kui ka turistidele, kes otsivad lõõgastavat keskkonda ja ilusat loodust. (vägev koht)

# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna järv asub Lääne-Virumaal, Eestis, ning on kaunis ja populaarne looduslik veekogu. Järv on umbes 11 hektari suurune ja asub kaunis metsarohkes piirkonnas. Viitna järv pakub külastajatele võimalust nautida looduse ilu, rahu ja vaikust ning veeta aega värskes õhus. Järve ümbrus on populaarne matkamise ja piknikutegevuste koht ning seal on ka ujumisvõimalus. Viitna järv on meeldiv sihtkoht nii loodushuvilistele kui ka neile, kes soovivad veeta aega lõõgastudes ja looduse keskel.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Muusikakool pakub laia valikut muusikaharidust erinevatele vanuserühmadele. Seal saavad õpilased õppida erinevaid muusikainstrumente, nagu klaver, kitarr, viiul, flööt ja paljud teised. Muusikakoolis toimuvad ka ansamblid, koorid ja orkestrid, kus õpilased saavad koos musitseerida ja esineda. Rakvere Muusikakooli eesmärk on arendada õpilaste muusikalisi oskusi ja kirge ning pakkuda neile võimalust avastada ja süvendada oma muusikalisi võimeid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnuses asuv ajaloomuuseum on üks osa Virumaa Muuseumidest ning pakub põnevat ülevaadet piirkonna ajaloost. Muuseumis saab külastaja sukelduda minevikku läbi erinevate eksponaatide, näituste ja interaktiivsete elementide. Saab tutvuda keskaegse eluolu, sõjaajaloo, linna arengu ning kohalike traditsioonide ja kultuuriga. Lisaks on võimalik külastada tornitubasid, kust avaneb kaunis vaade ümbritsevale linnusehoovile. Rakvere linnuse ajaloomuuseum pakub külastajatele võimalust süveneda piirkonna minevikku ning avastada huvitavaid fakte ja lugusid läbi ajalooliste artefaktide ja väljapanekute.

# data[].attributes.location_name
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda Tsemendimuuseum asub Kunda linnas endises tsemenditehases ning tutvustab Eesti tsemenditööstuse ajalugu ja tähtsust piirkonnas. Muuseumis on väljapanekud ja eksponaadid, mis kajastavad tsemendi tootmist, tehnilisi lahendusi ja töötajate elu. Külastajad saavad õppida tsemendi valmistamise protsessi, näha vanu tööriistu ja seadmeid ning avastada tööstuse arengut läbi aegade. Kunda Tsemendimuuseum pakub huvitavat ülevaadet tsemendi tootmisest ja selle olulisusest Eesti majanduses ning on huvitav sihtkoht nii ajaloo- kui ka tööstusentusiastidele.

# data[].attributes.body
Iga suvi toimub Kunda rannas merepäevad, kus päeval toimuvad erinevad tegevused ja laat ning õhtuti on kontsert. Päeval saab käia laevadel ning nautida igasuguseid maitseid laadal. Merepäevadel on alati palju rahvast mitte ainult Kundast, vaid üldse kogu Lääne-Virumaalt.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala traditsiooniks on iga jaanipäev korraldada Haljala Rahvamaja taga jaanituli. Viimasel ajal on isegi elanikud nõus olnud aitama ja toetama, et seda üritust korraldada. See on väga tore traditsioon, kus rahvas tuleb kokku, naudivad muusikat ja tantsivad ning naudivad jaanituld.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Olen käinud Rakvere Teatris mitmeid lavastusi vaatama, need on mulle kõige enam meelde jäänud. Kõige hiljutisem lavastus, mida käisin vaatamas oli "Nipernaadi Talv". See oli päris huvitav kogemus. Kuigi ma suur sõber teatritega pole, siis Rakvere Teater on ikkagi väga tähtsal kohal Virumaal minu jaoks.

# data[].attributes.location_name
Uljaste matkarada, Uljaste, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Uljaste matkarada valdab imeline maastik ja kauni vaatega järv. Matkarada valdab erinevaid olusid: nii künkaid, raba kui ka lihtsalt lagedal maal jalutamist. Kohe kui seal käisin, siis tekkis soe tunne sees. Soovitan seda teistele, sest arvan, et see tekitaks ka teistes sellise tunde.

# data[].attributes.location_name
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vaikne ja rahulik matkarada Lääne-Virumaal. Ma soovitan seda kõigile, sest seal kohtub mitmeid erinevaid maastikuolusid. Üks hetk jalutad sa metsa vahel ja juba järgmine hetk jalutad imeilusa vaatega mere ääres.

# data[].attributes.body
Suurepärane matkamis- ja niisama olemiskoht Virumaal. Seal on väga hea ujumiskoht, grillimiskoht ja telkimiskoht. Kui soovid teha sõpradega plaani, siis kindlalt soovitan sinna aega veetma minna või kämpima minna. Lisaks moodustavad järv ja mets selle ümber imelise vaatlemisvälja.

# data[].attributes.body
Padaorg ehk Pada jõeorg on org Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Järskude veergudega orus voolab Pada jõgi. Nning selle oru sügavus on 20 m. Org võeti esmalt kaitse alla 1959. aastal ja siis oli kaitstavat pinda 37,0 ha. Samuti on seal juures Pada park. Pargis kasvab ka Padaoru mänd.
Vanemate kommentaar: Padaorus toimusid mai esimeses pooles motokrossi võistlused. Samuti jaanipäeval olid seal suur jaanituli. Sinna kogunes nii lähemekandi inimesed kui ka kaugemalttulevad inimesed.

# data[].attributes.body
Kunda rand on avalik rand, kus on kõigil võimalik käia aega veetmas ning ranna mõnusi nautimas.  Rannas on laudtee, mis tagab ligipääsu randa nii lapsevankritega peredele kui ka ratastooliga liiklejatele. Rannas on riietuskabiinid, avalikud WC-d, mänguväljakud ja rannavolle platsid, lauatennise ja malelauad. Rannas on avatud suvekohvik. Kunda rannas on võimalik sõita skuutrite ja jettidega.
Vanemate kommentaarid: Kevadel sai kolamas käidud ning merelt tõi vesi erinevaid asju. Näiteks leidis isa sealt sõpradega terve kasti apelsine, mis oli sel ajal haruldane. Õhtul peale üheksat sai piirivalvuritega kembeldud, sest siis ei tohtinud enam seal olla. Suvel sai seal samuti tihti rannas käidud.

# data[].attributes.location_name
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaal, Neeruti maastikukaitseala piiril asub Neeruti mõis, üks väljapaistvamaid juugendstiili näiteid Eestis. Esimesed teated Neeruti mõisast (saksa k Buxhöwden) pärinevad 1406. aastast. Tollase valdaja von Buxhöwdeni nimi on tuntud mõisa saksakeelse nimena.  Kõrvalhoonetest tähelepanuväärsemad on klassitsistlik ühekorruseline valitsejamaja, ait ja uusgooti stiilis teenijatemaja-pesuköök. Hoone on ebasümmeetriline ning seda ilustab 30ne meetrine torn. Mõiskompleksis asetsevad veel laut, allee ning mõisapark. Tänapäeval on hoone renoveeritud ning korrastatud, seal asuvad viljapuuaiad ning korraldatakse vabaõhuüritusi. Neeruti mõis on üks esinduslikumaid mõisahooneid Eestis

# data[].attributes.body
Karepa on rannaküla Haljala vallas. Alates 16. sajandist on Karepa nime mainitud erinevates allikates. Algselt tegeleti seal kalapüügi, kaubanduse kui ka põllumajandusega, kuid nüüdisajal on rannakülast kujunenud suvituiskoht. Rannajoonel asub sadam ning paadikuurid, kus tihtipeale võib märgata kalamehi. Lisaks asub ranna lähedal noortelaager Kullo, mille lapsed täidavad Karepa ranna suviti naeruga. Ranna lähistel asub ka maalikunstniku Richard Sagritsa taluhoone, kus tegutseb Kalame talumuuseum. Karepa rannas toimuvad ka erinevad kultuuriüritused, näitused ning laadad, mis toovad kokku inimesi üle maakonna.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on keskaegne kindlus Eestis, mis asub põhjaosas ning oli rajatud 1471. aastal ordumeister Johann Wolthus von Herseti poolt. Seda tuntakse ka kui Tolsburgi või Vredeborchi. Linnuse kants oli mõeldud kaitseks mereröövlite vastu Toolse sadamas. Lisaks oli Toolse ordulinnus Toolse foogtkonna keskus ning Toolse foogti residents.
Alates 2004. aastast on Toolse ordulinnus osa SA Virumaa Muuseumitest.

Juba 1930. aastatel tehti Toolse linnuses esimesed konserveerimistööd, kuid alates 2006. aastast on Virumaa Muuseumid jätkanud selle tööga. Selle aja jooksul on teostatud mitmeid konserveerimistöid, sealhulgas lõunapoolse ja põhjapoolse väravatorni, hoovide vaheliste väravate ning müürilõhede konserveerimist. Läänepoolsele tornile paigaldati tõmbankrud ning konserveeriti torni müüripragusid ja ühe keldriruumi võlvlagi, mis kaeti ka hüdroisolatsiooniga.

# data[].attributes.body
Tanel Padar (sündinud 27. oktoobril 1980. aaatal) on eesti laulja ja laulukirjutaja.

Tanel õppis Haljala Keskkoolis, kuid katkestas õpingud 1997. aasta suvel, olles siis 17-aastane. Hiljem aastatel 2012–2015 jätkas ta õpinguid Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ning 2016–2020 õppis Estonian Business Schoolis tehnoloogiaettevõtluse erialal, mille mõlemad koolid ta edukalt lõpetas.

Lisaks on ta käinud muusikakoolis, kus õppis klarnetit ja saksofoni ning laulis kiriku-, laste- ja poistekooris. Ta on samuti harrastanud rahvamuusikat ja võistlustantsu. Ta sai tuntuks võitudega konkursil "Kaks takti ette" (1999) ja Eurovisiooni lauluvõistlusel (2001), kus ta esines koos Dave Bentoniga.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vihula Mõis, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vihula Mõis, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Varem asunud rüütlimõis Virumaal Haljala kihelkonnas kandis nime Vihula ja tänapäeval jääb see kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Mõisa esmamainimiseks on aasta 1501, kui see kuulus Lodede aadlisuguvõsale. 17. ja 18. sajandil kuulus mõis Helffreichidele, kes ehitasid barokkstiilis mõisasüdame. 1810. aastal omandasid mõisa Schubertid, kes olid selle omanikud kuni 1919. aasta võõrandamiseni ning mõisasüda jäi nende käes kuni 1939. aasta ümberasumiseni. Mõisasüda oli juba 18. sajandi esimesel poolel rajatud barokkstiilis. 1811. aastail lisandus mõisale mitmeid stiilseid kõrvalhooneid, mis moodustavad Paisjärve kaldal ilusa kompleksi. Vihula mõisa peahoone sai praeguse kuju 1880. aastatel, mil hoone ehitati ümber Friedrich Modi projekti järgi. Schubertite vapid paigutati mõisa sissesõidutee allee äärde väravapostidele.

# data[].attributes.location_name
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aaspere mõisat on esmalt mainitud 1583. aastal. Oma eestikeelse nime sai mõis von Hastferite aadliperekonna järgi, kellele ta kuulus kuni 18. sajandi alguseni. 18. sajandi lõpuaastail järgnes mõisa peahoone ulatuslik ümberehitamine tollal moes olnud kõrgklassitsistlikus stiilis. Aaspere mõisahoone on klassitsistliku mõisaarhitektuuri üks kauneimaid esindajaid. Fassaadi portikus on kuuesambaline ning seda ilmestab suur astmikviil. Samas stiilis väiksemad astmikviilud kaunistavad külgrisaliite. Tagafassaadi nelja sambaga portikus algab teise korruse tasapinnalt ning see on varustatud kolmnurkfrontooniga.

# data[].attributes.location_name
Vanamõisa mõis, Vanamõisa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vanamõisa mõis, Vanamõisa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vanamõisa mõis, Vanamõisa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vanamõisa mõis on Lääne-Virumaal Haljala Vallas asuv mõis. See rajati 1660. aastal, kui see eraldati Karula mõisast. Keskajal oli Vanamõisa mõisa ala Lihula naistsistertslaste nunnakloostri omanduses.  Läbi kogu rootsi aja kuulus mõis Oxenstjernadele.
Mõisakompleks ehitati esinduslikult välja klassitsismiperioodil 19. sajandi algul. Mõisa peahoone oli väga pikk ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Kahel pool selle esist suurt auringi paiknesid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Ülejäänud kõrvalhooned paiknesid vahetus läheduses. 1905. aasta ülestõusu ajal mõisa peahoone põletati. Hiljem mõisahoonet enam ei taastatud. Hoone mõlemast otsast on järel vähesed varemed, keskosa on täiesti hävinud. Algses hiilguses on alles vaid kaartega kivisild.

# data[].attributes.location_name
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Aaspere mõis oli rüütlimõis Virumaal, Haljala kihelkonnas, mis tunti ka kui Kattentack või Kattentaken saksa keeles. Tänapäeval asub mõisa süda Aaspere külas, Lääne-Virumaal, Haljala vallas. Aaspere mõisa esmamainimine kirjalikes allikates pärineb aastast 1511. Mõis rajati põlisküla Katkantagus asukohale, mida on mainitud juba 1241. aastal. Mõisa eestikeelne nimi tuleneb mõisaomanike Hastferi suguvõsa nimest. See suguvõsa pärineb Vestfaalist ja nende nimi viitab kohale nimega Haversvörde, kus "vörde" tähendab koolet.

# data[].attributes.body
Haljala Vallas Lääne-Virumaa maakonnas on küla nimega Vergi. Enne 2017. aastat kuulus Vergi Vihula valda, kuid nüüd kuulub ta Haljala Valda. Külas asub Vergi neemel Vergi sadam ja selle läheduses Vergi tulepaak. Läheduses asuvad ka Vergi alumine ja ülemine päevamärk. Lisaks sellele tegutseb Vergis ka raamatukogu, mille ümber on olnud viimasel ajal mitmeid jutte, et sellest tahetakse lahti saada. Kui minna ajas tagasi, siis oli Vergi suuresti kaluriküla.  Püüti peamiselt rannavetes ning põhiliselt räime ja kilu, vähem turska ja angerjat. 1905. aastal asutati Vergi Kalurite Ühistu.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum asub Lääne-Virumaa maakonna Haljala valla külas. Alatest aastast 1993 asub Käsmu Meremuuseum ajaloolises piirvalvejaamas, mis pärineb Vene keisriajast. Eesmärk muuseumil on tutvustada ümbrisevat kapteniküla ajalooga. Üldiselt hõlmab näitus kõike merega seotud aspekte näiteks: purjetamine, kalapüük ning isegi salakaubavedu, samuti merd kui looduse osa ning fotograafia ja muude kunstide objekti. Lastele korraldatakse temaatilisi muuseomipäevi, mis keskenduvad peamiselt kahele teemale: kaptenikülale ja viikingiajale. Käsmu Meremuuseum on eramuuseum, mis koosneb Aarne Vaigu kogudest. Rohkem kui 200 erilist väljasõitu ja umbest 40 000 inimest külastavad muuseumi igal aastal.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
1996. aastal väljendas Haljala kolhoosi esimees Kalju Heinla ideed asendada vana ja pidevalt remonti vajava kultuurikeskuse uue, kaasaegsega. Siiski võttis lootuste õigustamine ja kahtluste kummutamine kaua aega. Ilusa hoone makett seisis juba ammu kolhoosi kontori fuajees kõigile imetlemiseks, kuid ehitustöid ei alustatud. Uue Viru kolhoosi loomisega alustati ka uue kultuurimaja ehitamist Haljalasse. Ehitustööd alustati 23. augustil 1979 ning Rakvere KEK (kolhoosidevaheline ehituskontor) oli vastutav ehitustööde läbiviimise eest.

Ehitustööd venisid erinevatel põhjustel pikale. Kui hoone oli juba katuse all, uksed ja aknad paigas ning ruumid seestpoolt krohvitud, avastati Moskvast tulnud kontrollimisel, et see on põllumajandussummade ebaratsionaalne kasutamine ja hoone nö. konserveeriti - mis tekitas pooleteise aastase sundpausi. Suurte raskustega õnnestus selgeks teha, et ehitus tuleb lõpule viia.

Hoone ametlik avamine toimus 15. veebruaril 1985. Selgus, et "Eesti Projekt" arhitekt Hindrek Piiber oli oma tööga hästi hakkama saanud. Suur saal sarnanes amfiteatriga, korralik lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, töötajate ruumid jne. Eelneval päeval enne avamist esines Vanalinnastuudio etendusega "Grupipilt" - uue maja esimene üritus! Maja direktoriks jäi endiselt Aino Paju ja kunstiliseks juhiks oli Harry Veldi.

Uus maja meelitas külastajaid nii lähedalt kui kaugelt ning kultuurielu sai uue hingamise. 1986/87 hooajal tegutsesid majas erinevad ringid ja kollektiivid, näiteks peotants, noorte lavatants, varietee, näitering, deklamaatorid, naisteklubi, estroadisõnakunst, fotoring, kirjakunstiring, mudilasring, laste rahvatants jne.
1990. aasta septembris lahkus direktori kohalt Aino Paju ning uueks direktoriks sai Elve Veldi, kes juhtis rahvamaja kuni 1999. aasta kevadeni. Alates 1999. aasta augustist on rahvamaja juhatajaks Martti Samolberg, kes on lõpetanud Viljandi Kultuuriakadeemia Teatrikateedri Teatri

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval Haljala vallas Lääne-Virumaal. Mõisa ajalugu ulatub kaugemale kui 500 aastat tagasi.  Mõisakompleksi keskel püüab pilke mõisa härrastemaja, mille sisustus on väga vanamoodne. Nimelt on sisustatud härrastemaja 19. sajandi mõisastiilis mööbliga. Koht on väga sobilik ka turistidele, sest kompleksi terviklikkus on unikaalne. Teed on väga korras ning samuti leiab sealt ilusaid alleesi, pargi ning mitmeid tiike. Sagadi metsakeskuses toimivad koos metsamuuseum ja mõis-muuseum, looduskool, hotell ja restoran. Sagadist on ajaga kujunenud väga tuntud loodusharidu-, kultuuri- ja turismikeskus.

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Püha Mauritiuse kirik on kihelkonnakirik Haljala alevikus. Kirikut on nimetatud Virumaa üheks omailmelisemaks keskaegseks kirikuks. Kirik ehitati Villem Raami järgi kolmes etapis. Esimesena, u 1430-1440, sai valmis koor ja käärkamber. Seejärel 15. sajandil ehitati pikihoone ning 15. sajandi lõpul valmis torn. Kirik on EELK Haljala Püha Mauritiuse kogudus. Kirik on saanud minevikus mitu korda kannatada, nii Liivi sõja algul kui ka põhjasõjas. Kirikutorni on korduvalt põlema süüdanud pikne. Märkimisväärne on kirikus olev keerdsammastega kantsel, mis on kirikule kingitud.  Kiriku restaureerimistööde käigus leiti ka tornikuulist dokument sõnumiga tulevikku. Algselt leiti suletud metallsilinder ning selle seest kaheksa lehekülge suurepäraselt säilinud saksakeelset käsikirjalist teksti.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi Lammasmägi on üks vanimaid inimasulapaiku Eestis. Lammasmägi asub Kundast 4 km kaugusel. Asulakoht leiti aastal 1886. Erinevatest leidudest sealselt alalt saab järeldada, et asulas elati 8700-4950 eKr. Endise järve saarelt on leitud ligikaudu 3800 eset. Tänaseks on endisest asulast alles rohtunud küngas. Samuti asub seal kandis ka Lammasmäe puhkekeskus, kus on võimalik turistidel viibida ja nautida ilusa looduse juures erinevaid tegevusi. Nimelt saab Lammasmäel valida mitmete erinevate tegevuste vahel nagu näiteks kanuumatkad, fatbike-matkad, ATV-matkad, räätsmatkad, kirveviskamine jms. Pakutakse ka ööbimis võimalust ja ürituste korraldamist sõpruskondadest kuni suurfirmadeni.

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi Lammasmägi on üks vanimaid inimasulapaiku Eestis. Lammasmägi asub Kundast 4 km kaugusel. Asulakoht leiti aastal 1886. Erinevatest leidudest sealselt alalt saab järeldada, et asulas elati 8700-4950 eKr. Endise järve saarelt on leitud ligikaudu 3800 eset. Tänaseks on endisest asulast alles rohtunud küngas. Samuti asub seal kandis ka Lammasmäe puhkekeskus, kus on võimalik turistidel viibida ja nautida ilusa looduse juures erinevaid tegevusi. Nimelt saab Lammasmäel valida mitmete erinevate tegevuste vahel nagu näiteks kanuumatkad, fatbike-matkad, ATV-matkad, räätsmatkad, kirveviskamine jms. Pakutakse ka ööbimis võimalust ja ürituste korraldamist sõpruskondadest kuni suurfirmadeni.

# data[].attributes.body
Kiviõli on rajatud 1922. aastal, linnaõigused sai 1946. aastal. Aastatel 1957–1991 kuulus Kiviõli Kohtla-Järve linna koosseisu. Kiviõli linn on nime saanud Teise maailmasõja eelse aktsiaseltsi Eesti Kiviõli järgi. Küttejõu ja Varinurme linnaosa kuuluvad ka Kiviõli koosseisu, sest need on Kiviõli linnaga liidetud. Linna lääneservas paikneb Kiviõli Keemiatööstus. Kiviõli kõige tuntumateks objektideks võib pidada Kiviõli tuhamägesid, mis on tekkinud seoses põlevkivitööstusega. Mägede kõrgus on 138 ja 135 m; tegu on Baltikumi kõrgeimate hulka kuuluvate tehismägedega.

# data[].attributes.body
Selja mõisa maadele on kujunenud Karepa küla. 19. sajandil pärast valdade moodustamist kuulus Karepa Virumaa Haljala kihelkonna Selja valda (1866–1893). Aastatel 1894–1917 oli Karepa küla Maria valla, 1917–1938 Varangu valla, 1939–1950 Kunda valla, 1950–1960 Rakvere rajooni Vihula külanõukogu, 1960–1972 Kunda külanõukogu, 1972–1991 Vihula külanõukogu koosseisus. 20. sajandi alguses oli Karepal mitmeid talusid. Talunikud enamasti tegelesid kalapüügi, põllumajanduse ja rannakaubandusega.

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
1501. aastast on esimene kirjalik viide Vihula mõisa kohta, mil mõis kuulus parun Hans von Lodele. 1531. aastast kuni 1605. aastani kuulus mõis Wekebrod perekonnale. Peale seda pärandas Ewert Wekebrod mõisa oma tütrele, kes oli abiellunud Melchior von Helffreichiga. Helffreichide pere, Saksamaalt pärit Württembergide järeltulijad, olid mõisaomanikud rohkem kui kaks sajandit. Põhjasõja ajal laastati ja põletati nii mõis kui ka selle ümbrus. Vanim säilinud hoone mõisast on nn. Tagamõis, mis on ehitatud 18. sajandi teisel poolel. 23. veebruaril 1807. a. sai Vihula omanikuks Alexander von Schubert. Vihula ehitati tänapäevasel kujul üles von Schubertite ajal.

# data[].attributes.body
Narva jõgi asub Eesti ja Vene föderatsiooni vahelisel piirikontrolljoonel. Jõgi algab Peipsist Vasknarva külast lõuna pool ja on suunaga Narva-Jõesuus Narva laht. Jõgi on 73,8 kilomeetrit pikk ning laiusega 300 meetrit ning umbkaudu 5m sügav. Narva linna kohal jaotab Kreenholmi saar jõe kaheks ning mõlemal jõeharul asub Narva juga, kuhu lastakse vett väga harva. Narva jões on ka suuremad saared nt: Permisküla saar, Kuningaküla saar, Suursaar ja Väikesaar, Roosaar, Raudsaar, Kreenholm ning Kaunissaar (lisaks veel väiksemad saared). Jõe läänekaldal asub linn nimega Narva ning idekaldal Venemaal Jaanlinn.

# data[].attributes.body
Tapa on linn Lääne-Viru maakonnas. Linna territooriumil asub Eesti kaitseväe Tapa sõjaväelinnak ning Tapa raudteejaam on oluline raudteesõlmpunkt. Huvitav fakt Tapa kohta tuleneb aastast 2011 mil Tapa kuulutas end Eesti vorstipealinnaks ning korraldab selle märgiks vorstifestivali. Tapa linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991 ning lõppes aastal 2005, kui Tapa liitus Lehtse valla ja Saksi vallaga. Sellest aastast on Tapa vallasisene linn. Tapal asub ka gümnaasium, mis asutati aastal 1919 ning mis töötab tänaseni.

# data[].attributes.body
Eesti ainukesed sisemaised luited, kohalikus keeles tuntud kui kriivad, paiknevad riigi kõige metsikumas ja soises piirkonnas - Alutagusel. Umbes 200 kriivat kerkivad kõrgustesse Luiska, Pootsiku ja Võhma metsades, mis asuvad Iisaku taga, ning ehitavad kitsaharjalisi maa- ja soosildu läbi rabaavaruste kirdes ja edelas. Kuna nende juurde pääsemine on keeruline, ei ole Alutaguse kriivad Eestis eriti tuntud.
Siinsed väikesed sood Agusalu soostikus on ümbritsetud metsadega, mis jäävad kõrgete ja kitsaste kriivade vahele. Kõige silmapaistvamad on vanad männijändrikud ja kuni 18 meetri kõrgused kriivad, mis pakuvad meeldejäävat vaadet lagedale soole ja järgmisele liivaseljandikule. Agusalu on koduks kotkastele, metsislastele, rabapüüle, kakulistele ja loorkullidele. Metsad pakuvad elupaika ka lendoravale, pruunkarule, hundile ja põdrale.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Uudeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on suur maastikuala Põhja-Eestis, mille pindala on 2415 km2 ning see on oluline pinnavormide ja maastike piirkond. Piirkonda piiravad Viru lavamaa põhjast, Alutaguse madalik idast, Kesk-Eesti lavamaa lõunast ja Kõrvemaa läänest. Maastikuline piir järgib enamasti allikavööndit ja asub kõrgusel 80-95 meetrit.
Pandivere kõrgustik on massiivne geoloogiline moodustis (läbimõõt ligi 60 km), mis paikneb kuni 50-60 meetrit kõrgemal kui tema ida- ja läänepoolsed naaberalad, mida liustikuvoolud on rohkem erodeerinud. Kõrgustiku peamiselt tasane pinnamood tuleneb aluspõhja tasasest pealispinnast. Õhuke (1-5 m) moreenist pinnakate võimaldab sademeveel imenduda lõhelistesse paekivimitesse, seega on 1375 km2 suuruse ala ilma püsivate jõgedeta ning kujunenud Eesti suurimaks karstipiirkonnaks.

# data[].attributes.body
Valaste juga on Eesti kõrgeim ja sellel on oma 30 meetri kõrgune veesein. Kevaditi ja suure vee ajal avaneb välja maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud huvitav kihtide nägemine. Talvel kui külmad tuuled puhuvad Valastes, saab pankrannikul asuvate puudele jääskulptuure näha. Trepid joa juurest mere äärde läbivad külastajad matkarajal, mis pikkusega 1,3 km asub klindimetsas.
Valaste juga tekkis veidi üle 150 aasta tagasi maaparandustööde käigus, kui väikeste ümbruskonna soode kuivendamiseks murti paeplatoosse kuni klindi servani 2 meetri sügavune kraav. See juga on Eesti ja Baltimaade kõrgeim, kus vesi langeb ligikaudu 28 meetri kõrguselt.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark on pindalaga 44 331 ha, kuhu sisse jäävad 11 kaitseala. Rahvuspargi eesmärgiks on Ida-Eestile omaste ulatuslike soo-, metsa- ja rannikumaastike ning kultuuripärandi kaitsmine ja tutvustamine. Alutaguse on üks ürgsema loodusega metsarikkamaiad piirkondi. Inimasutus on piirkonnas aga väga hõre. Veel on rahvuspargis kõrge loodusmaastiku osakaal, millest peamisteks on soo- ja metsamaastikud. Rahvuspargis on ka aastaringselt väga head võimalused puhkamiseks ja looduse nautimiseks. Samuti saab Alutaguse metsades mitmel moel tegeleda spordi ja aktiivse elu viisiga. Näiteks saab puhkekesuse radadel harrastada kepikõndi, jooksmist, jalgrattasõitu, kettagolfi jms.

# data[].attributes.body
Võsul, Lahemaa rahvuspargis asub üks suvitajate lemmik randu. Võsu rannas on olemas ka vetelpäästjad, kes tagavad turvalisuse. Samuti on võsurannas riietuskabiinid, WC ning duši
võimalus.Aktiivsemad rannatajad saavad rannas ka mängida rannavollet, jalgpalli ja korvpalli. Samuti on võimalus treenida välijõusaalis. Lapsed saavad rannas kiikuda ja ka mänguväljakul mängida. Rannas olevat õhu-ja veetemperatuuri saab jälgida internetist. Lähimad söögikohad ja kauplus asuvad mugavalt kõndimise ulatuses. Võsu rannas toimub ka igasuvine üks meelolukaim rannapidu Võsu Rannafestival. Kaks päeva parimat muusikat Eestist ja välismaalt. Festivali on korraldatud juba 10+ aastat iga suvi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Teater avati 1940. aasta veebruaris. Teatri repertuaaris on eesti omadramaturgiat, maailmaklassikat ja kaasaegset näitekirjandust nii täiskasvanutele kui lastele. Samuti leiab ka teatri hoonest Teatrikohviku, Teatrikino ning kostüümilaenutuse. Peasaal mahutab ära 405 inimest ning väikeses majas on kohti 104 vaatajale. 2016 avati tatrihoone kõrval Teatrikino ja proovisaali hoone. Kinosaalis on kohti 144 inimesele. Alates 2013. aastast on olnud teatrijuhiks Vevlo Väli. Esimest korda mängiti eestikeelset näitemängu Rakveres 28. detsembril 1882.aastal, millest sai alguse eestikeelne järjepidev teatritegemine Rakveres.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere riigigümnaasium on Rakveres 2022. aasta 1. septembrist tööd alustanud riigigümnaasium. Kooli direktoriks on Liisa Puusepp. Rakvere Riigigümnaasium koolihoone avati aga 2023. aasta jaanuaris. Rakvere Riigigümnaasium annab võimaluse omandada rikkaliku gümnaasiumi haridust 540 õpilasele. Samuti kuulub koolipere hulka 60 õpetajat ja tugipersonal. Kool pidi algselt valmima 2022. aasta septembriks, kuid Ukrainas toimuva sõja tõttu lükkus koolihoone avamine edasi. Kikilipsu kujuline koolihoone loob märgilise aktsendi kogu Rakvere linnale. Rakvere Riigigümnaasium valmimisega jõuab riik lähemale eesmärgile tagada mitmekülgne gümnaasiumharidus igas Eesti maakonnas.

# data[].attributes.body
Palmse mõis tekkis keskajal Tallinna tsistertslaste Mihkli kloostri valduste keskusena. Mõisasüdame väljaehitamine algas 1697. aastal mil mõisa püstitati kahekorruseline barokne peahoone. Põhjasõjas Palmse mõis hävis, kuid see taastati vanade müüride põhjal 1730. aastatel. Hoone, mis on siiani säilinud, on Johann Christian Mohri projekti järgi ümberehitatud kujul. 19. sajandist pärinevad suur hulk kõrvalhooneid ja kaunis park rajatistega. Mõis on 1970-80tel aastatel kompleksselt restaureeritud ning kuulub Virumaa Muuseumitele. Mõisa viimane omanik oli Gustav von der Pahlen.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere spordihall asub addressil Kastani puiestee 12 ning seda haldab Rakvere Spordikeskus. Rakvere Spordikeskus on 2004. aastal rajatud spordikompleks, mis mahutab kontserditeks 3556 pealtvaatajat ja spordiüritusteks 2422 huvilist. Rakvere spordihallis on võimalik tegeleda erinevate spordialadega. Lisaks korv-, võrk- ja jalgpalliväljakule on olemas ka poksi- ja judosaal, 14 meetrit kõrge kaljuronimissein, jõusaal, lauatennise- ja aeroobikasaal ning samuti ka staadion. Rakvere Spordikeskuses tegutsevad ka paljud spordiklubid nagu näiteks Rakvere JK Tarvas, KF Suusaklubi, SK Tugev Tahe jms. Rakvere Spordikeskus võõrustab spordihallis ja staadionil mitmeid nii kodumaiseid kui ka rahvusvahelisi spordivõistluseid.

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli rüütlimõis Virumaal Rakvere kihelkonnas. Tänapäeval asub mõis Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Mõisa esimesed teated pärinevad 1489. aastast ja toona kuulus see Wrangellitele. Hiljem oli mõis Lodede, Tiesenhausenite, Ungern-Sternbergide ja Hastferite valduses ning aastast 1801 taas Wrangellite käes. 1838. aasta alguses avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevamisel "põlevat kivimit". Peterburi Teaduste Akadeemia mäeinsenerid uurisid laboris põlevkivi ja leidsid, et kuumutades eraldub sellest protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisöest. Seega sobis põlevkivi hästi kütteaine ja õli saamiseks.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja monumendi esmakordne avamine toimus 30. augustil 1925. Monumenti on ka lõhutud, kuid see on koheselt renoveeritud ning uuesti avatud. Hetkel on monument ideaalses konditsioonis ning iga aasta 24. veebruaril käin monumendi juures austamas kõiki hingi, kes kaitsesid Eestit oma eluga.
Vabadussõda oli Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vaheline relvakonflikt, mis kestis 28. novembrist 1918 kuni 2. veebruarini 1920. Vabadussõda mängib tohutult suurt rolli meie riigis ning ka Rakveres, sest sõja ajal olid ka Rakvere Vabaduse Koolist läinud sõdima mõningad õpilased.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Reaalkool, Võidu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kool avati 1. septembril 1973 ning tol hetkel oli direktor Matti Piirimaa. Avamise ajal õppis koolis 1159 õpilast ning õpetajaid oli 57. Rakvere Reaalkool on minule väga oluline, sest olen veetnud kogu oma põhikooli selles hoones. Kõik  mälestused, sõbrad ja üleüldse kogu lapsepõlv peitub seal koolimajas. Pärast kümnendat klassi lõpetades jätsin huvastijätku ning muutusin Rakvere Reaalkooli vilistlaseks. Kooli lõpetas ka minu vend, kes käis kogu põhikooli ja kogu gümnaasiumi perioodi. Pärast Rakvere Riigigümnaasiumi püstitamist, muudeti Rakvere Reaalkool põhikooliks ning kooli nimi, mis algselt oli "Rakvere Reaalgümnaasium" muudeti samuti ära.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on erinevatel aegadel kuulunud Taani kuningatele, Liivi ordu rüütelmunkadele ning Rootsi ja Poola riigile.
Kõige pikemalt oli linnus orduaegadel, mil see oli oluline osa orduriigi idapiiri kaitsesüsteemist. Linnuse foogtidena teenisid tavaliselt tublid noored rüütlid, kes soovisid jõuda ordu juhtivate käsknike hulka.
Muinasaja lõpus asus linnuse asukohal eestlaste Tarvanpää nimeline kindlus. 1226. aastal peatus linnuses Rooma paavsti legaat Modena Wilhelm, kes aitas sõlmida rahu taanlaste ja sakslaste vahel ning jagas ära eestlastelt vallutatud maid.

# data[].attributes.location_name
Vaeküla mõis, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vaeküla mõis, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vaeküla mõis, Mõisavahe tee, Vaeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vaeküla mõis on väga uhke, vana ning täis huvitavaid sündmusi ja mälestusi. Mõis rajati aastal 1532 ning hoone on siiani heas konditsioonis. Vaeküla mõis on tänapäevani Vaeküla kooli halduses ning väga suur osa minu peretuttavatest, kes Vaeküla koolis käisid, külastasid ka regulaarselt mõisahoonet kuna tol hetkel oli ta koolisöökla. Pärast Vaeküla kooli sulemist jäi hoone tühjaks ning mõisas hakkasid elama minu tuttavad. Vaeküla mõis on mulle oluline, sest see on täis väga huvitavaid vanu sündmuseid. Hetkel seisab hoone tühjana ning on müügis.

# data[].attributes.location_name
Virma Pubi, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Väärt nimetada, tähtis koht Rakveres.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala Kool on kogu Virumaa vanim kool. See kool on rajatud tänu  B.G.Forseliusele, kes tõi enda seminari kasvandiku Jaagu Haljala ning temast sai Haljala esimene koolmeister ja koolile alusepanija. Õppimist alustasid 18 poissi, kes olid pärit kihelkonna 14. mõisast. Esimest koolimaja ei teada, kus asus, kuid arvatakse, et see ei olnud kaugel kirikust. 1703. aastal rüüstasid Vene väed kogu Haljala kihelkonna. Põhjasõja lõppedes üritati rahva harimist jätkata ning 1729. aastal saabus Haljalasse Ungaris sündinud Georg Sabler, kelle eestvõttel ehitati uus koolimaja kirikumõisa maale.

# data[].attributes.body
1918. aasta detsembris tapeti bolševike poolt 82 süütut inimest, mida on kutsutud ka Palermo metsa massimõrvaks. Hukkunute mälestuseks on sinna paigutatud ka Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi. Alates 20. sajandi alguskümnendist peeti Palermo lagedal pritsimeeste, kergejõustiku- ja jalgpallivõistlusi. 1930. aastate keskel ehitas Kaitseliit Palermo metsa saja meetrise ja kolmesaja meetrise lasketiiru, mis olid kasutusel 1960. aastate lõpuni. Nõukogude ajal oli osa Palermo metsast kasutusel karjäärina, mis rekultiveeriti linna poolt 1996. aastal

# data[].attributes.location_name
Hesburger Rakveres, Haljala tee, Tõrremäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Väärt nimetada, tähtis koht Rakveres.