# data[].attributes.headline
2025 bruken av sosiale medier, gaming og kunstig intelligens har endret måten folk skriver og snakker på. Emojies, forkortelser og blanding av norsk og engelsk har blitt vanlig i uformell kommunikasjon. AI-verktøy har fått stor innflytelse på skriftspråket.

# data[].attributes.subject
2025 bruken av sosiale medier, gaming og kunstig intelligens har endret måten folk skriver og snakker på. Emojies, forkortelser og blanding av norsk og engelsk har blitt vanlig i uformell kommunikasjon. AI-verktøy har fått stor innflytelse på skriftspråket.

# data[].attributes.headline
1907: Første rettskrivningsreform, dansk-norsken får navnet "riksmål"

# data[].attributes.subject
1907: Første rettskrivningsreform, dansk-norsken får navnet "riksmål"

# data[].attributes.body
Gjenoppbygging av landet, velferdsstat vokser fram, mer enhetstenkning.

# data[].attributes.headline
1940–1945
Andre verdenskrig, Norge okkupert av Nazi-Tyskland.

# data[].attributes.subject
1940–1945
Andre verdenskrig, Norge okkupert av Nazi-Tyskland.

# data[].attributes.body
Andre verdenskrig, Norge okkupert av Nazi-Tyskland.

# data[].attributes.headline
2010 sterk økning i engelsk påvirkning gjennom internett, gaming, sosiale medier og populærkultur. 2020 Digitalisering: Kunstig intelligens, maskinoversettelse og sosiale medier endrer måten vi skriver og snakker på.

# data[].attributes.subject
2010 sterk økning i engelsk påvirkning gjennom internett, gaming, sosiale medier og populærkultur. 2020 Digitalisering: Kunstig intelligens, maskinoversettelse og sosiale medier endrer måten vi skriver og snakker på.

# data[].attributes.headline
Staten prøver å forene språkene, men møter motstand fra begge sider.

# data[].attributes.subject
Staten prøver å forene språkene, men møter motstand fra begge sider.

# data[].attributes.headline
1917: Stor felles rettskrivingsreform for både bokmål og nynorsk

# data[].attributes.subject
1917: Stor felles rettskrivingsreform for både bokmål og nynorsk

# data[].attributes.headline
Norsk språkråd opprettet. Samnorsktanken forlates og språkstriden stilner 1972

# data[].attributes.subject
Norsk språkråd opprettet. Samnorsktanken forlates og språkstriden stilner 1972

# data[].attributes.headline
1907: Første rettskrivingsreform for riksmål

# data[].attributes.subject
1907: Første rettskrivingsreform for riksmål

# data[].attributes.headline
1901: Første rettskrivingsreform for landsmål

# data[].attributes.subject
1901: Første rettskrivingsreform for landsmål

# data[].attributes.body
i 1944 hadde over en tredjedel av elevene i Norge, nynorsk som hovedmål.

# data[].attributes.body
Bokmål og nynorsk ble offisielt sidestilt som skriftspråk i Norge den 12 mai 1885 med «jamstillingsvedtaket» i Stortinget.

# data[].attributes.headline
Bokmål (da kalt "riksmål") utviklet seg fra dansk, og ble mer og mer norsk i ord og struktur.

# data[].attributes.subject
Bokmål (da kalt "riksmål") utviklet seg fra dansk, og ble mer og mer norsk i ord og struktur.

# data[].attributes.body
Nynorsk (da kalt "landsmål") var fortsatt relativt nytt, men fikk økt bruk i skole, forvaltning og litteratur – spesielt i bygdene.

# data[].attributes.body
Foreldreaksjon mot samnorsk

# data[].attributes.headline
Aasmund Olavsson Vinje – brukte landsmål i reiseskildringer og dikt.

# data[].attributes.subject
Aasmund Olavsson Vinje – brukte landsmål i reiseskildringer og dikt.

# data[].attributes.body
Arne Garborg – ble en viktig forkjemper for nynorsk senere

Bjørnstjerne Bjørnson og Henrik Ibsen – skrev fortsatt på dansk, men språket ble gradvis mer norsk i stil og ordvalg.

# data[].attributes.headline
Norge var under danskstyre. der alle i Norge måtte skrive dansk. 

# data[].attributes.subject
Norge var under danskstyre. der alle i Norge måtte skrive dansk. 

# data[].attributes.body
Grunnloven er et symbol på frihet og uavhengighet for den norske befolkningen.

# data[].attributes.body
nasjonaliteten bygges

# data[].attributes.headline
Norge var under dansk styre fra 1537 til 1814

# data[].attributes.subject
Norge var under dansk styre fra 1537 til 1814

# data[].attributes.body
Norge fri fra Danmark. Egen grunnlov

# data[].attributes.body
Første rettskrivningsreform (fornorskning av dansken)

# data[].attributes.headline
1929 valgte stortinget nye navn på de to skriftspråkene, bokmål og nynorsk. 

# data[].attributes.subject
1929 valgte stortinget nye navn på de to skriftspråkene, bokmål og nynorsk. 

# data[].attributes.headline
1878 vedtok stortinget at opplæring på skole skal skje på barnets eget talemål

# data[].attributes.subject
1878 vedtok stortinget at opplæring på skole skal skje på barnets eget talemål

# data[].attributes.headline
Jamstillingsvedtaket (nynorsk godkjent som offisielt språk)

# data[].attributes.subject
Jamstillingsvedtaket (nynorsk godkjent som offisielt språk)

# data[].attributes.body
Andre rettskrivningsreform (start samnorsk)

# data[].attributes.headline
to skriftspråk - Knud Knutsen, Riksmål og Ivar aasen, landsmål

# data[].attributes.subject
to skriftspråk - Knud Knutsen, Riksmål og Ivar aasen, landsmål

# data[].attributes.headline
ongeriket Norges Grunnlov, gitt i riksforsamlingen på Eidsvoll den 17. mai 1814, slik den lyder etter senere endringer; Kongeriket Noregs Grunnlov, gjeven i riksforsamlinga på Eidsvoll den 17. mai 1814, slik ho lyder etter seinare endringar.

# data[].attributes.subject
ongeriket Norges Grunnlov, gitt i riksforsamlingen på Eidsvoll den 17. mai 1814, slik den lyder etter senere endringer; Kongeriket Noregs Grunnlov, gjeven i riksforsamlinga på Eidsvoll den 17. mai 1814, slik ho lyder etter seinare endringar.

# data[].attributes.headline
kunne både landmål og riksmål brukes i opplæring av skolen 

# data[].attributes.subject
kunne både landmål og riksmål brukes i opplæring av skolen 

# data[].attributes.headline
ivar aalsen reiser rundt i norge og samler bygde dialekter

# data[].attributes.subject
ivar aalsen reiser rundt i norge og samler bygde dialekter

# data[].attributes.body
Riksmål-bokmåk

Landsmål-nynorsk

# data[].attributes.body
samlet inn språkhistoriemateriale i landet, det norske folkespråket ble til et utkast (bok)

# data[].attributes.headline
tiden var romatikken. etter hvert kom nasjonal romentikken.

# data[].attributes.subject
tiden var romatikken. etter hvert kom nasjonal romentikken.

# data[].attributes.body
i 1905 var ikke Norge i union med Sverige lengre og Norge var selvstendig for første gang på flere hundre år.

# data[].attributes.headline
Radikal reform, tilnærming mellom bokmål og nynorsk  1938

# data[].attributes.subject
Radikal reform, tilnærming mellom bokmål og nynorsk  1938

# data[].attributes.headline
Knud Knudsen: Han begynte rundt 1840-årene å argumentere for en mer praktisk, fornorsket rettskrivning basert på talemålet til dannede nordmenn (særlig i byene).

# data[].attributes.subject
Knud Knudsen: Han begynte rundt 1840-årene å argumentere for en mer praktisk, fornorsket rettskrivning basert på talemålet til dannede nordmenn (særlig i byene).

# data[].attributes.headline
Mange mente man burde beholde det danske skriftspråket, men gradvis fornorske det, slik at det passet bedre til norsk talemål og norsk kultur.

# data[].attributes.subject
Mange mente man burde beholde det danske skriftspråket, men gradvis fornorske det, slik at det passet bedre til norsk talemål og norsk kultur.

# data[].attributes.headline
Ivar Aasen: Startet i 1840-årene å reise rundt i landet og samle inn dialekter. I 1848 ga han ut "Det Norske Folkesprogs Grammatik" og i 1850 "Ordbog over det norske Folkesprog".

# data[].attributes.subject
Ivar Aasen: Startet i 1840-årene å reise rundt i landet og samle inn dialekter. I 1848 ga han ut "Det Norske Folkesprogs Grammatik" og i 1850 "Ordbog over det norske Folkesprog".

# data[].attributes.headline
Språkdebatten er i gang, og to retninger er tydelige: fornorsking og nydanning

# data[].attributes.subject
Språkdebatten er i gang, og to retninger er tydelige: fornorsking og nydanning

# data[].attributes.body
Radikal reform, tilnærming mellom bokmål og nynorsk.

# data[].attributes.headline
Undervisningen i Oslo byggde på de formene som lå nærmest nynorsken

# data[].attributes.subject
Undervisningen i Oslo byggde på de formene som lå nærmest nynorsken

# data[].attributes.headline
Ivar Aasen gir ut Ordbog over det norske Folkesprog

# data[].attributes.subject
Ivar Aasen gir ut Ordbog over det norske Folkesprog

# data[].attributes.body
Norsk språkråd

# data[].attributes.body
Norrønt var et språk brukt i Norge i perioden 700-1350

# data[].attributes.headline
Perioden 1860–1890 handler om at språkdebatten vokser i styrke, og de to skriftspråkslinjene utvikler seg parallelt:

# data[].attributes.subject
Perioden 1860–1890 handler om at språkdebatten vokser i styrke, og de to skriftspråkslinjene utvikler seg parallelt:

# data[].attributes.body
Kamp mot Engelsk påvirkning

# data[].attributes.body
sleng, nye ord, forkortelser

# data[].attributes.headline
Knud Knudsen fortsetter sitt arbeid for å gjøre dansk skriftspråk mer norsk – dette arbeidet legger grunnlaget for det som blir til bokmål.

# data[].attributes.subject
Knud Knudsen fortsetter sitt arbeid for å gjøre dansk skriftspråk mer norsk – dette arbeidet legger grunnlaget for det som blir til bokmål.

# data[].attributes.body
Han argumenterte for at skriftspråket burde ligge nærmere talemålet til "dannede nordmenn", altså byfolk, særlig i østlandsområdet.

# data[].attributes.headline
Språkdebatt, Wergeland tar til orde for fornorsking

# data[].attributes.subject
Språkdebatt, Wergeland tar til orde for fornorsking

# data[].attributes.body
Reaksjoner på oslo-vedtaket av foreldrene til skoleelevene

# data[].attributes.headline
Etter å ha laget grammatikk og ordbok (1848 og 1850), begynte Aasen å skrive dikt, artikler og annen litteratur på det nye språket.

# data[].attributes.subject
Etter å ha laget grammatikk og ordbok (1848 og 1850), begynte Aasen å skrive dikt, artikler og annen litteratur på det nye språket.

# data[].attributes.body
Han ville vise at landsmålet kunne brukes i alle sammenhenger.

# data[].attributes.headline
Knud Knudsen argumenterte for en fornorsket rettskriving basert på talemålet til dannede nordmenn. Mange mente at det dannede skriftspråket skulle beholdes, men gradvis fornorsket. 

# data[].attributes.subject
Knud Knudsen argumenterte for en fornorsket rettskriving basert på talemålet til dannede nordmenn. Mange mente at det dannede skriftspråket skulle beholdes, men gradvis fornorsket. 