# data[].attributes.headline
(19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajāpusē)

# data[].attributes.subject
(19. gadsimta nogalē un 20. gadsimta pirmajāpusē)

# data[].attributes.headline
(Itālijā no 14. līdz 16. gadsimtam, citās valstīs no 15. gadsimta beigām līdz 16. gadsimta vidum).

# data[].attributes.subject
(Itālijā no 14. līdz 16. gadsimtam, citās valstīs no 15. gadsimta beigām līdz 16. gadsimta vidum).

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Urbanizācija un globālie konflikti izraisīja tradicionālo normu apšaubīšanu. Mākslinieciskie eksperimenti uzplauka.

Valsts:
Demokrātiskā pārvaldība kļuva plašāk izplatīta, savukārt ideoloģiskie konflikti saasinājās.

Reliģija:
Parādījās daudzveidīgs uzskatu klāsts ar tendenci uz sekulārismu.

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Sociālo šķiru – patriciešu, plebeju un vergu – pāreja no Romas Republikas uz Romas impēriju.

Romas pilsonība laika gaitā attīstījās, un tiesības tika piešķirtas dažādām šķirām.

Valsts:
Romas Republikā bija sarežģīta kontroles un līdzsvara sistēma ar Senātu un dažādām asamblejām.

Pāreja uz Romas impēriju, ko vadīja tādi imperatori kā Jūlijs Cēzars un Augusts, iezīmēja pārmaiņas pārvaldībā.

Reliģija:
Sākotnēji romiešu reliģija ietvēra dievības no dažādām kultūrām un koncentrējās uz rituāliem.

Kristietība, kas radās mūsu ēras 1. gadsimtā, ieguva ievērību un galu galā kļuva par valsts reliģiju.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Romiešu inženiertehniskie varoņdarbi ietvēra akveduktus, ceļus un Kolizeju.

Arhitektūras sasniegumi monumentālu būvju celtniecībā.

Mākslas atklājumi:
Reālistisks portrets demonstrēja romiešu mākslinieku prasmes.

Grieķijas arhitektūras principu pieņemšana tempļu un sabiedrisko ēku celtniecībā.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Uzsvars uz arkām, kupoliem un grandioziem amfiteātriem, piemēram, Kolizeju.

Betona izmantošana celtniecībā, ļaujot veidot lielākas un izturīgākas konstrukcijas.

Tēlniecība:
Imperatoru un ietekmīgu personību reālistisks attēlojums sniedza autoritāti un spēku.

Publiskie pieminekļi, piemēram, Trajāna kolonna, attēloja vēsturiskus notikumus.

Glezniecība/grafika:
Mozaīkas rotāja sabiedriskās telpas un privātās villas, attēlojot ainas no ikdienas dzīves un mitoloģijas.

Pompejas un Herkulānas freskās bija redzami dinamiski un detalizēti mākslas darbi.

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Atēnas: uzplauka kā filozofijas, mākslas un intelektuālo meklējumu centrs. Demokrātiskā pārvaldība ļāva pilsoņiem piedalīties.

Sparta: uzsvērta militārā disciplīna un stingra sociālā struktūra. Pilsonības pamatā bija militārā varenība.

Valsts:
Atēnas: eksperimentāla demokrātija ar pilsoņu kopsapulci, kas pieņem lēmumus. Slavens ar Peloponēsas karu pret Spartu.

Sparta: Oligarhu sistēma ar dubultiem karaļiem un vecāko padomi. Koncentrējies uz militāro apmācību un disciplīnu.

Reliģija:
Politeistiskie uzskati ietekmēja visus dzīves aspektus.
Tika pielūgti tādi lielākie dievi kā Zevs, Atēna un Apollons, un tiem bija veltīti tempļi.

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Feodālisma noteiktas lomas; muižniecībai piederēja zeme, garīdznieki sniedza garīgo vadību, un zemnieki apstrādāja zemi.
Baznīcai bija ievērojama ietekme.

Valsts:
Svētā Romas impērija radās Rietumos, savukārt Bizantijas impērija pastāvēja austrumos, sajaucot romiešu un grieķu kultūras.

Reliģija:
Kristietība apvienoja Eiropu, veidojot mākslu, politiku un ikdienas dzīvi.

# data[].attributes.body
Viduslaikos klosteriem bija izšķiroša nozīme klasisko tekstu saglabāšanā.

Radās sholastika, sajaucot teoloģiju ar filozofiju, lai saskaņotu ticību un saprātu.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Gotikas katedrālēs, piemēram, Dievmātes katedrālēs, bija redzamas smailas arkas un sarežģītas vitrāžas.

Bizantijas arhitektūrā bija kupoli un sarežģītas mozaīkas.

Tēlniecība:
Gargojas rotāja gotikas celtnes, savukārt bizantiešu ikonas sniedza garīgu nozīmi.

Glezniecība/grafika:
Izgaismoti manuskripti izgaismoja reliģiskus tekstus ar sarežģītām ilustrācijām.

Romānika un Gotika

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Renesanses Itālija piedzīvoja bagātības un kultūras apmaiņas uzplaukumu starp pilsētvalstīm.
Tirgotāju klases uzplaukums veicināja mākslas aizbildniecību.

Valsts:
Attīstījās tādas pilsētvalstis kā Florence un Venēcija, un māksliniekus atbalstīja tādas spēcīgas ģimenes kā Mediči. Vēlāk monarhi pieņēma renesanses idejas.

Reliģija:
Kamēr kristietība joprojām bija ietekmīga, uzmanība tika pievērsta cilvēku pieredzei un pasaulīgām lietām.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Leonardo da Vinči anatomijas studijās padziļinātas medicīnas zināšanas.
Koperniks izaicināja ģeocentrismu ar heliocentrisko modeli.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Brunelleschi kupols Florencē un Palladio villas bija renesanses ideālu piemērs. Tika atdzīvināti romiešu elementi, piemēram, arkas un kolonnas.

Tēlniecība:
Mikelandželo Dāvids demonstrēja idealizētu cilvēka anatomiju, un Donatello bronzas Dāvids iezīmēja novirzi no viduslaiku stiliem.

Glezniecība/grafika:
Leonardo Mona Liza un Pēdējais vakarēdiens, Mikelandželo Siksta kapelas griesti un Rafaela Atēnu skola.

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Uzsvars uz saprātu, indivīda tiesībām un sociālo progresu. Kafejnīcas kļuva par intelektuālās apmaiņas centriem.

Valsts:
Konstitucionālisms un demokrātisko ideālu pieaugums izaicināja absolūto varu.

Reliģija:
Virzība uz sekulārismu, domātāji iestājas par reliģisko toleranci.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Apgaismības domātāji, piemēram, Voltērs, kritizēja noteiktās normas. Ņūtona zinātniskie principi turpināja ietekmēt cilvēku domas.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Noklasicisma arhitektūra smēlusies iedvesmu no grieķu un romiešu stiliem, uzsverot kārtību un simetriju.

Tēlniecība:
Neoklasicisma skulptūrās tika attēlotas idealizētas figūras, kas atspoguļo apgaismības vērtības.

Glezniecība/grafika:
Žaka Luī Deivida neoklasicisma gleznas, akcentējot morāles un politiskās tēmas.

Mākslas stili:
Klasicisms, reālisms, romantisms

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Industrializācija pārveidoja ikdienas dzīvi. Nacionālisms un revolucionāras kustības mainīja politiskās ainavas.

Valsts:
Izveidojās nacionālas valstis, imperiālismam paplašinot Eiropas ietekmi visā pasaulē.

Reliģija:
Radās dažādas uzskatu sistēmas, kas izaicināja tradicionālās reliģiskās autoritātes.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Darvina evolūcijas teorija apstrīdēja reliģiskos stāstījumus.
Ķīmijas un fizikas sasniegumi lika pamatu mūsdienu zinātnei.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Einšteina relativitātes teorija un kvantu mehānikas sasniegumi pārveidoja mūsu izpratni par Visumu.

Mākslas atklājumi:
Tradicionālo normu noraidīšana par labu abstrakcijai un konceptuālismam kļuva izplatīta.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Eklektisms atspoguļoja vēsturisko stilu sajaukumu, savukārt industriālais progress iedvesmoja jaunas formas.

Tēlniecība:
Reālisms attēloja indivīdus un izpētīja nacionālās identitātes, kā tas redzams Rodina filmā ''The Thinker''.

Glezniecība/grafika:
Reālisms tvēra pilsētas dzīves nopietnību, romantiskas ainavas izteica emocionālu intensitāti, un nacionālisms iedvesmoja vēsturiskas un žanra gleznas.

Mākslas stili:
Klasicisms, reālisms, romantisms

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Funkcionālisms par prioritāti izvirzīja lietderību, nevis ornamentu. Modernisma estētika deva priekšroku vienkāršībai un tīrām līnijām.

Tēlniecība:
Abstraktās un konceptuālās formas izaicināja tradicionālo reprezentācijas skulptūru.

Glezniecība/grafika:
Mākslas ainā dominēja abstraktais ekspresionisms (Pollock, Rotko), kubisms (Pikaso) un sirreālisms (Dalí).

Impresionisms – uzsvēra gaismas un mirkļa iespaidu (piemēram, Klods Monē).

Ekspresionisms – atspoguļoja iekšējos pārdzīvojumus un emocijas (Edvards Munks).

Kubisms – attēloja objektus no vairākiem skatpunktiem vienlaikus (Pablo Pikaso, Žoržs Braks).

Dadaisms- raksturīgi noliegt visus pastāvošos tēlotājmākslas principus, formas un idejas. Tas noved līdz absurdam visus līdzšinējos priekšstatus par skaistumu.

Fovisms, futurisms, abstraktais ekspresionisms – citi nozīmīgi virzieni, kas pārkāpa tradicionālo estētiku.

Mākslas stili:
Attīstīšana, subjektīvisms, individuālisms un nereti arī elitārisms

# data[].attributes.body
Sabiedrība:
Monarhiem bija absolūta vara, un galma dzīve kļuva sarežģīta. Sociālās hierarhijas bija stingras, atspoguļojot karaļu dievišķās tiesības.

Valsts:
Absolūtās monarhijas Francijā un Spānijā centralizēja varu. Versaļas tiesa Luija XIV vadībā iemiesoja absolūtismu.

Reliģija:
Baznīca bieži saskan ar valdniekiem, izmantojot mākslu un arhitektūru, lai uzsvērtu dievišķo autoritāti.

# data[].attributes.body
Zinātne:
Galileo teleskopa novērojumi apstrīdēja tradicionālos uzskatus. Ņūtona kustības likumi radīja revolūciju fizikā.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Versaļa demonstrēja bagātību ar lielām zālēm un dārziem. Baroka arhitektūra iezīmēja izsmalcinātu ornamentu un teatralitāti.

Tēlniecība:
Bernīni četru upju strūklaka un viņa dramatiskie svēto tēli iezīmēja baroka skulptūru.

Glezniecība/grafika:
Karavadžo dramatiskais gaismas izmantojums, Rubensa dinamiskās kompozīcijas un Velaskesa reālistiskie portreti.

Mākslas stili:
Baroks- Tas ir atzīstams ar izteiktu dekoratīvumu, bagāto ornamentu un pārlieku izrotātu stilu, kas raksturīgs gan mākslā, gan arhitektūrā, gan mūzikā un literatūrā. Baroka laikmetā dominēja greznība, dramatiski kontrasti un kustība, ar spēcīgu emocionālu un reliģisku izteiksmi.
rokoko-
Rokoko ir Eiropas kultūras periods, kas attīstījās 18. gadsimta otrajā pusē kā baroka pārveidojums. Rokoka stilu raksturo vieglums, elegances un gaisīgums, atšķirībā no baroka greznības un dramatikas. Šis periods iezīmējas ar izsmalcinātu un graciozu dizainu, kurā dominēja asimetriskas formas, spilgtas krāsas un delikāti dekoratīvie elementi.

klasicisms, reālisms, romantisms

# data[].attributes.body
Zinātne:
Filozofi, piemēram, Sokrāts, Platons un Aristotelis, sniedza ieguldījumu ētikā, politikā un dabaszinātnēs.

Matemātiskie sasniegumi, tostarp Eiklīda ģeometrija.

Mākslas atklājumi:
Zelta proporcijas ieviešana arhitektūrā.

Tādi arhitektūras brīnumi kā Partenons demonstrēja doriešu ordeni.

# data[].attributes.body
Arhitektūra:
Atšķirīgs kolonnu lietojums – doriskā, jonu un korintiešu valoda.

Teātros, piemēram, Epidauras amfiteātrī, tika demonstrēta uzlabota arhitektūras akustiku.

Tēlniecība:
Idealizētas cilvēka formas tādās statujās kā Diskobols.

Tempļi, kas rotāti ar sarežģītām frīzēm, kas attēlo mītus un stāstus.

Glezniecība/grafika:
Melnsarkano figūru vāzes gleznojums atainoja ikdienas dzīvi, vēsturiskus notikumus un mitoloģiju.

Keramika bieži kalpoja praktiskiem mērķiem un tika dekorēta ar sarežģītiem dizainiem.

# data[].attributes.body
Diskobols

# data[].attributes.body
Trajāna kolonna

# data[].attributes.body
Pompejas un Herkulānas freskās

# data[].attributes.body
Dievmātes katedrāle

# data[].attributes.body
Žaka Luija Dāvida gleznas "Belisarius"