# data[].attributes.headline
Zemestrīces - kā palīdzēt cilvēkiem, kurus ir skārusi šī problēma?

# data[].attributes.subject
Zemestrīces - kā palīdzēt cilvēkiem, kurus ir skārusi šī problēma?

# data[].attributes.headline
Japan earthquake survivors battle unsanitary conditions with no running water

# data[].attributes.subject
Japan earthquake survivors battle unsanitary conditions with no running water

# data[].attributes.body
By Sakura Murakami and Tom Bateman

SUZU, Japan, Jan 31 (Reuters) - A month on from a huge earthquake that struck Japan's west coast, survivors are battling freezing and unsanitary conditions while tens of thousands of homes remain without running water.

Some areas in the isolated Noto peninsula may not have water restored for another two months, the government of Ishikawa prefecture said, adding to risks for those living in cramped evacuation centres where authorities say respiratory infections and gastroenteritis have been detected."There's no water, so we can't wash our clothes or bathe," said Yoshio Binsaki, a 68-year-old resident of the battered coastal town of Suzu, as he prepared to haul a 20 litre (5.3 U.S. gallon) water tank to his car to take home.

More than 230 people died in the magnitude 7.6 quake, Japan's deadliest in eight years, which also left 44,000 homes fully or partially destroyed while 40,000 have no running water. More than 13,000 residents are living in evacuation centres, according to the Ishikawa government.Chisa Terashita, a mother of three who evacuated from her wrecked home in Suzu, said that immediately after the quake she and her husband drank as little water as possible to conserve what they had, and still face tough decisions on how to ration water to keep the family healthy.

"The one non-negotiable I have is washing and sanitising our hands after going to the toilet, given it's the season when infections can spread quickly," she added.Bitter cold is also posing a challenge, especially for scores of residents who are sleeping in their cars after their homes were wrecked. The area was hit by heavy snow over the past week and authorities have warned of a risk of landslides.

"This life is becoming the norm - I think we can get through it," Terashita said. "Well, we have no other choice."

Over 900 deaths from the devastating Kobe earthquake of 1995 happened after the quake, due in part to the spread of flu and lack of medical care at evacuation centres, according to public health experts.

Authorities in Ishikawa prefecture are set to begin vaccinating evacuees for influenza on Thursday.

Around mid-afternoon on Tuesday at a primary school in Suzu, where around 4,800 houses still have no water, children played on the swings while locals gathered around a communal water tank that has become a lifeline for many.

As evening fell, residents gathered to bathe in a makeshift public bath set up at the school by soldiers sent in to help with relief work - an improvement from immediately after the quake when people would queue for an hour in the rain for 5 litres of water.

(This story has been corrected to fix attribution to Chisa Terashita's comments in paragraph 5)

Reporting by Sakura Murakami and Tom Bateman; Editing by Edmund Klamann

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SUZU, Japan, Jan 31 (Reuters) - A month on from a huge earthquake that struck Japan's west coast, survivors are battling freezing and unsanitary conditions while tens of thousands of homes remain without running water.

Some areas in the isolated Noto peninsula may not have water restored for another two months, the government of Ishikawa prefecture said, adding to risks for those living in cramped evacuation centres where authorities say respiratory infections and gastroenteritis have been detected.

"There's no water, so we can't wash our clothes or bathe," said Yoshio Binsaki, a 68-year-old resident of the battered coastal town of Suzu, as he prepared to haul a 20 litre (5.3 U.S. gallon) water tank to his car to take home.

More than 230 people died in the magnitude 7.6 quake, Japan's deadliest in eight years, which also left 44,000 homes fully or partially destroyed while 40,000 have no running water. More than 13,000 residents are living in evacuation centres, according to the Ishikawa government.

Chisa Terashita, a mother of three who evacuated from her wrecked home in Suzu, and her husband said that immediately after the quake they drank as little water as possible to conserve what they had, and still face tough decisions on how to ration water to keep the family healthy.

"The one non-negotiable I have is washing and sanitising our hands after going to the toilet, given it's the season when infections can spread quickly," she added.

Bitter cold is also posing a challenge, especially for scores of residents who are sleeping in their cars after their homes were wrecked. The area was hit by heavy snow over the past week and authorities have warned of a risk of landslides.

"This life is becoming the norm - I think we can get through it," Terashita said. "Well, we have no other choice."

Over 900 deaths from the devastating Kobe earthquake of 1995 happened after the quake, due in part to the spread of flu and lack of medical care at evacuation centres, according to public health experts.

Authorities in Ishikawa prefecture are set to begin vaccinating evacuees for influenza on Thursday.

Around mid-afternoon on Tuesday at a primary school in Suzu, where around 4,800 houses still have no water, children played on the swings while locals gathered around a communal water tank that has become a lifeline for many.

As evening fell, residents gathered to bathe in a makeshift public bath set up at the school by soldiers sent in to help with relief work - an improvement from immediately after the quake when people would queue for an hour in the rain for 5 litres of water.

Reporting by Sakura Murakami and Tom Bateman; Editing by Edmund Klamann

Our Standards: The Thomson Reuters Trust Principles., opens new tab

# data[].attributes.attachment_link.title
Japan earthquake survivors battle unsanitary conditions with no running water

# data[].attributes.attachment_link.description
A month on from a huge earthquake that struck Japan's west coast, survivors are battling freezing and unsanitary conditions while tens of thousands of homes remain without running water.

# data[].attributes.body
1. Katru gadu pasaulē notiek aptuveni 500,000 zemestrīces, kas ir būtisks skaits dabas katastrofu, no kurām apmēram 100,000 ir tik spēcīgas, ka cilvēki tos jūt, un aptuveni 100 izraisa nopietnus postījumus, ietekmējot infrastruktūru un cilvēku dzīves.

2. Zemestrīces ir dabas katastrofas, kas var izraisīt dažādas sekas, ieskaitot zemes nogruvumus, cunami un ēku sabrukšanu, kas atstāj plašu postījumu un traģisku rezultātu noplūdi cilvēku dzīvēs un īpašumos.

3. Lai gan zemestrīces var notikt visur pasaulē, visbiežāk tās notiek zemestrīču joslās, piemēram, Klusā okeāna ugunslokā, kur zemes plāksnes saskaras un var radīt vēl lielākus un bīstamākus zemestrīčus.

4. Lielu zemestrīču seku rezultātā bieži tiek novēroti ievērojami zaudējumi, tostarp infrastruktūras bojājumi, mājokļu sabrukšana un pat dzīvību zaudēšana, kas atstāj dziļas sekas skartajās kopienās un valstīs.

5. Pēc lielām zemestrīcēm gan starptautiskās organizācijas, gan valstu valdības mobilizējas, lai sniegtu atbalstu un palīdzību skartajām teritorijām, organizējot ziedojumu vākšanu, nodrošinot medicīnisko un humanitāro palīdzību un piedaloties atjaunošanas darbos, lai atbalstītu postījumu pārvarēšanu un dzīves atjaunošanu.

LA.lv. (2023, December 19). Ķīnas ziemeļrietumos spēcīga zemestrīce – vismaz 116 bojāgājušie, ap 500 ievainoto; ievērojami postījumi. LA.LV. https://www.la.lv/kinas-ziemelrietumos-speciga-zemestrice-vismaz-116-bojagajusie-ap-500-ievainoto-ieverojami-postijumi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zemestrīce Gaņsu provincē netālu no Cinhajas provinces robežas, Ķīna

Foto. Scanpix/China Daily via REUTERS

Ķīnas ziemeļrietumos naktī uz otrdienu notika spēcīga zemestrīce, kurā gājuši bojā vismaz 116 cilvēki, bet ievainoti vairāk nekā 500, otrdien ziņoja valsts mediji.

Lasītākie
TV24

TV24
Lasīt citas ziņas

Seklā zemestrīce notika Gaņsu provincē netālu no Cinhajas provinces robežas. ASV Ģeoloģiskais dienests novērtēja tās stiprumu ar 5,9 magnitūdām, bet ziņu aģentūra "Sjiņhua" vēstīja, ka tā bijusi 6,2 magnitūdas stipra.

Zemestrīcē gājuši bojā vismaz 105 cilvēki Gaņsu provincē un 11 - Cinhajas provinces Haidunas pilsētā, bet ievainoti 397 cilvēki Gaņsu provincē un 140 cilvēki Cinhajas provincē.

CITI ŠOBRĪD LASA

Zemestrīce nodarīja ievērojamus postījumus, sagraujot mājas un pārtraucot elektroapgādi un ūdensapgādi dažos ciemos. Bojāta arī transporta un komunikāciju infrastruktūra. Cilvēki izskrēja no mājām uz ielas, mēģinot izglābties. Otrdienas rītā tika uzsākti glābšanas darbi.

Zemestrīce notika desmit kilometru dziļumā plkst.23.59 pirmdien pēc vietējā laika (plkst.17.59 pēc Latvijas laika), un tai sekoja vairāki pēcgrūdieni. Tās epicentrs atradās apmēram 100 kilometrus uz dienvidrietumiem no Gaņsu provinces galvaspilsētas Laņdžou.

Zemestrīces Ķīnā notiek bieži. Augustā 5,4 magnitūdu zemestrīcē Ķīnas austrumos tika ievainoti 23 cilvēki un sagruva desmitiem ēku.

2022.gada septembrī 6,6 magnitūdu zemestrīcē Sičuņas provincē gāja bojā gandrīz 100 cilvēku. 2008.gadā 7,9 magnitūdu zemestrīcē zaudēja dzīvību vai pazuda bez vēsts vairāk nekā 87 000 cilvēku, tai skaitā 5335 skolēni.

Raidorganizācija CCTV vēstīja, ka uz zemestrīces skarto apgabalu nosūtītas teltis, saliekamās gultas un segas. Naktī gaisa temperatūra apgabalā vietām noslīdēja līdz pat mīnus 15 grādiem pēc Celsija.

Glābšanas darbos iesaistīti vismaz 4000 ugunsdzēsēju, karavīru un policistu.

SAISTĪTIE RAKSTI

# data[].attributes.attachment_link.title
Ķīnas ziemeļrietumos spēcīga zemestrīce - vismaz 116 bojāgājušie, ap 500 ievainoto; ievērojami postījumi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ķīnas ziemeļrietumos naktī uz otrdienu notika spēcīga zemestrīce, kurā gājuši bojā vismaz 116 cilvēki, bet ievainoti vairāk nekā 500, otrdien ziņoja valsts mediji. Seklā zemestrīce notika Gaņsu provincē netālu no Cinhajas provinces robežas. ASV Ģeoloģiskais dienests novērtēja tās stiprumu ar 5,9 magnitūdām, bet ziņu aģentūra "Sjiņhua" vēstīja, ka tā bijusi 6,2 magnitūdas stipra.

# data[].attributes.body
1. Glābšanas operācijas ir ārkārtīgi dārgas, ietverot gan cilvēkresursus, gan materiālos resursus, un tās prasa starptautisku sadarbību, kas var būt grūti panākama politisko atšķirību dēļ starp dažādām valstīm un organizācijām, kas var ierobežot ātro un efektīvo reaģēšanu uz zemestrīces postījumiem.

2. Agrīnās brīdināšanas sistēmu izstrāde un uzturēšana prasa sarežģītu tehnisko infrastruktūru, kuras izveide un uzturēšana ir saistīta ar augstām izmaksām, iesaistot gan izstrādes, gan uzturēšanas izdevumus. Šāda sistēma arī prasa pastāvīgu uzlabojumu un modernizāciju, lai nodrošinātu tās efektivitāti, kas vēl papildus palielina izmaksas un sarežģītību.

3. Izglītošanas kampaņu veidošana un īstenošana, lai informētu un sagatavotu sabiedrību zemestrīču riska situācijās, ir ilgstošs process, kas prasa nepārtrauktu finansiālu atbalstu un resursus. Šādas kampaņas bieži vien prasa pastāvīgu publicitāti, izglītošanas materiālu izstrādi un izplatīšanu, kā arī cilvēkresursus, lai veiktu izglītojošas aktivitātes, kas nodrošina sabiedrības informētību un gatavību zemestrīču gadījumos.

# data[].attributes.body
1. Starptautiskā glābšanas komanda varētu ātri reaģēt uz zemestrīcēm, sūtīdama speciālistus un resursus uz postījumu vietām, lai glābtu iestrēgušos cilvēkus, nodrošinātu medicīnisko palīdzību un izveidotu pagaidu dzīvojamo vietu. Šāda operatīva rīcība var ievērojami samazināt nāves gadījumu skaitu un cilvēku ciešanas, kā arī palīdzēt ātri atjaunot infrastruktūru un normalizēt dzīves apstākļus.

2. Agrīnās brīdināšanas sistēmas var sniegt nepieciešamo laiku iedzīvotājiem, lai sagatavotos zemestrīces evakuācijai un novietotos drošībā. Šīs sistēmas var uzskatīt par kritisku ieguldījumu, jo tās ļauj organizēt efektīvu evakuāciju un novērst cilvēku kaušanos vai iestrēgšanu postījumu vietās. Tādējādi tiek samazināti gan materiālie zaudējumi, gan cilvēku traģiskie nāves gadījumi.

3. Izglītojošas kampaņas var radīt izpratni un apzināšanos sabiedrībā par zemestrīču riskiem un nepieciešamajām rīcībām. Tās var sniegt praktiskas norādes par drošības pasākumiem un evakuācijas plāniem, kā arī sniegt informāciju par pirmās palīdzības sniegšanu. Labi informēta un sagatavota sabiedrība ir labāk aprīkota, lai risinātu zemestrīču radītās situācijas, samazinātu paniku un palielinātu kopējo drošības līmeni.

Daniela Beinaroviča, I. (2022). POLITIKAS ZINĀTNES NODAĻA Rīcībpolitikas mācīšanās un maiņa pēc ārkārtas situācijām Latvijā PROMOCIJAS DARBS. https://www.szf.lu.lv/fileadmin/user_upload/szf_faili/Petnieciba/promocijas_darbi/Beinarovica_PromocijasDarbs_2022.pdf

# data[].attributes.body
1. Izveidot starptautisku glābšanas komandu, kas specializējas ātrās reaģēšanas operācijās pēc zemestrīces, varētu ietvert sadarbību starp valstīm, lai izveidotu specializētu personālu, kuru apmācītu un aprīkotu ar nepieciešamajiem instrumentiem un resursiem, lai sniegtu steidzamu palīdzību zemestrīču postījumu upuriem visā pasaulē.

Ideja par starptautisku glābšanas komandu varētu tikt realizēta ar valstu sadarbību, kā arī ar atbalstu no starptautiskām organizācijām un nevalstiskajām organizācijām, kas specializējas krīzes reaģēšanā un humānajā palīdzībā. Šāda veida iniciatīva būtu jākoordinē Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO) vai citas starptautiskas organizācijas, kas nodarbojas ar humāno palīdzību un krīzes reaģēšanu.

2. Attīstot un uzstādot agrīnās brīdināšanas sistēmas zemestrīču bieži skartajās zonās, mēs varētu ievērojami samazināt postījumu skaitu, nodrošinot iedzīvotājiem vērtīgu laiku, lai sagatavotos un evakuētos pirms zemestrīces sasniedz vislielāko spēku. Šīs sistēmas būtu jābūvē, ņemot vērā precīzas seismiskās aktivitātes analīzes un sadarbību starp valdībām un zinātniekiem.

Ideja par agrīnās brīdināšanas sistēmu attīstību prasa valsts līmeņa sadarbību, finansējumu un ekspertīzi no seismoloģijas un inženierzinātņu jomām. Valstīm, kuras bieži skar zemestrīces, piemēram, Japānai, ir izveidotas efektīvas agrīnās brīdināšanas sistēmas, kuras varētu izmantot par paraugu citām valstīm. Tomēr šāda sistēma būtu jāuzstāda un jāuztur, ņemot vērā valsts konkrētās vajadzības un iespējas.

3. Izveidojot izglītojošas kampaņas par drošības pasākumiem zemestrīces gadījumā, mēs varētu palielināt sabiedrības informētību un sagatavotību, iedrošinot cilvēkus pieņemt preventīvus pasākumus, piemēram, izveidot drošības plānus, veikt būvniecības pielāgojumus un organizēt evakuācijas vadību. Šādas kampaņas varētu ietvert informatīvas brošūras, skolas lekcijas, publiskās izglītojošas kampaņas un sociālo mediju kampanjas, lai nodrošinātu plašu un efektīvu informācijas izplatīšanu.

Ideja par izglītojošām kampaņām varētu tikt īstenota gan valsts, gan vietējā un starptautiskā līmenī, sadarbojoties ar valdības iestādēm, nevalstiskajām organizācijām, skolām, sabiedriskajām iestādēm un citām iesaistītajām organizācijām. Šādas kampaņas varētu saņemt finansiālu atbalstu no valsts vai starptautiskajām organizācijām, kas vēlas veicināt sabiedrības drošību un sagatavotību zemestrīču situācijās.

Ņikona, L. (2020, September 20). Kas ir valsts agrīnās brīdināšanas sistēma - LV portāls. Lvportals.lv. https://lvportals.lv/skaidrojumi/320034-kas-ir-valsts-agrinas-bridinasanas-sistema-2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valsts agrīnās brīdināšanas sistēma ir autonomi funkcionējoša tehnoloģiska sistēma vai šādu sistēmu kopums, kas nodrošina agrīno brīdināšanu.

FOTO: Mārtiņš Plūme, LETA

Valsts agrīnās brīdināšanas sistēma ietilpst civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas sistēmā.

Atbilstoši Civilās aizsardzības un katastrofas pārvaldīšanas likuma (CAKPL) 3. pantam civilās aizsardzības sistēma ir nacionālās drošības sistēmas sastāvdaļa, kuru veido valsts un pašvaldību institūcijas, juridiskās un fiziskās personas, kurai ir likumā noteiktas tiesības, uzdevumi un atbildība civilās aizsardzības jomā un kuras uzdevumi ir:

nodrošināt cilvēku, vides un īpašuma drošību;

pēc iespējas nodrošināt sabiedrībai minimāli nepieciešamās pamatvajadzības katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā;

laikus prognozēt katastrofas draudus;

plānot un laikus veikt preventīvos pasākumus;

sniegt palīdzību katastrofā cietušajiem un mazināt kaitējumu, ko katastrofa radījusi vai var radīt cilvēkiem, videi un īpašumam;

plānot un veikt atjaunošanas pasākumus;

normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā sniegt un saņemt starptautisko palīdzību;

atbalstīt valsts aizsardzības sistēmu, ja noticis militārs iebrukums vai sācies karš.

CAKPL 12. panta otrajā daļā noteikts, ka civilās aizsardzības jomā juridiskām un fiziskām personām ir tiesības:

saņemt agrīno brīdināšanu un ieteikumus rīcībai katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā;

katastrofas vai katastrofas draudu gadījumā saņemt palīdzību no valsts un pašvaldību institūcijām.

Agrīnās brīdināšanas sistēma

CAKPL ir noteikts, ka agrīnā brīdināšana ir mērķtiecīga un nekavējoties veicama cilvēku un atbildīgo institūciju informēšana par katastrofu vai katastrofas draudiem un nepieciešamo rīcību. Savukārt valsts agrīnās brīdināšanas sistēma ir autonomi funkcionējoša tehnoloģiska sistēma vai šādu sistēmu kopums, kas nodrošina agrīno brīdināšanu.

Saskaņā ar Ministru kabineta (MK) noteikumu Nr. 440 "Valsts agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidošanas, darbības un finansēšanas kārtība" ( turpmāk - MK noteikumi Nr. 440) 2. punktu valsts agrīnās brīdināšanas sistēmā ietilpst:

republikas pilsētās, novadu pilsētās un novadu pagastos izvietotās trauksmes sirēnas, ko kontrolē un iedarbina no centrālās vadības pults;

valsts un pašvaldību institūciju trauksmes un apziņošanas iekārtas;

elektroniskie plašsaziņas līdzekļi (piemēram, radio, televīzija);

raidorganizācijas un elektronisko sakaru komersanti, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklu;

citi inženiertehniski risinājumi, kas spēj nodrošināt agrīno brīdināšanu.

Kas un kad pieņem lēmumu par sistēmas aktivizēšanu

Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienests (VUGD) informāciju par katastrofu vai katastrofas draudiem saņem no starptautiskajām organizācijām, valsts un pašvaldību institūcijām, kā arī privātpersonām.

Atbilstoši MK noteikumu Nr. 440 8. punktam lēmumu par valsts agrīnās brīdināšanas sistēmas aktivizēšanu:

visā valstī vai vairāku republikas pilsētu un novadu teritorijā pieņem VUGD priekšnieks;

republikas pilsētas vai novada teritorijā pieņem VUGD teritoriālās struktūrvienības vadītājs.

Kā sistēma tiek aktivizēta

MK noteikumu Nr. 440 9. punktā noteikts, ka VUGD sistēmu aktivizē šādā kārtībā:

pirms trauksmes sirēnu ieslēgšanas saskaņā ar noslēgtajiem līgumiem nosūta elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem informāciju par katastrofu vai katastrofas draudiem un iedzīvotāju rīcību attiecīgajā situācijā;

attiecīgajā teritorijā ieslēdz trauksmes sirēnas un vismaz 3 minūtes raida brīdinājuma signālu.

Minētie MK noteikumi paredz, ka elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā VUGD norādījumus par informācijas sniegšanas steidzamību, bez maksas jāizziņo VUGD sniegtā informācija par katastrofu vai katastrofas draudiem un iedzīvotāju rīcību attiecīgajā situācijā. Savukārt iedzīvotājiem jāieslēdz iekārtas, kas nodrošina elektronisko plašsaziņas līdzekļu pārraidītās informācijas saņemšanu, piemēram:

"Latvijas radio 1"; "Latvijas radio 2"; "Latvijas radio 3"; "Latvijas radio 4"; "Latvijas radio 5"; "Radio SWH"; "Radio "Skonto""; "Kristīgais radio", "Saldus radio"; "MG Latgolas bolss"; "Kurzemes radio";

"Latvijas televīzija" LTV 1 un LTV 7; PBK ("Pirmais Baltijas kanāls"); "Vidusdaugavas televīzija"; "Latgales reģionālā televīzija"; "Dautkom TV".

Vienlaikus iedzīvotāji informāciju var meklēt sociālajā tīklā "Twitter" (@ugunsdzeseji, @Valsts_policija, @NMPDienests). Tāpat, izmantojot skaļruni, apziņošanu var veikt Valsts policija, pašvaldības policija, Nacionālie bruņotie spēki un citas institūcijas.

Papildus VUGD norāda, ka iedzīvotājiem katastrofu vai katastrofas draudu gadījumā jāievēro un jāizpilda operatīvo dienestu norādījumi, jāturpina klausīties radio vai skatīties televīzija un jāseko līdzi turpmākajiem norādījumiem. VUGD katastrofu vai katastrofas draudu gadījumā aicina bez vajadzības nezvanīt operatīvajiem dienestiem ar mērķi saņemt vēl kādu "īpašu" informāciju par notiekošo.

Arī elektronisko sakaru komersantiem būs jāizziņo VUGD informācija sabiedrībai

2020. gada 2. oktobrī stāsies spēkā grozījumi Elektronisko sakaru likumā ( turpmāk - grozījumi), kas papildina Elektronisko sakaru likuma 19. panta pirmo daļu ar 26. 1 punktu, nosakot, ka elektronisko sakaru komersantam, kas nodrošina publisko mobilo elektronisko sakaru tīklu, pēc VUGD paziņojuma saņemšanas par katastrofu, kas saistīta ar personas dzīvības, veselības vai īpašuma apdraudējumu, vai katastrofas draudiem pēc iespējas ātrāk jānosūta saviem sakaru lietotājiem un abonentiem uz galiekārtu VUGD sagatavotā informācija par rīcību konkrētajā situācijā.

Grozījumu anotācijā skaidrots, ka šādas izmaiņas nepieciešamas, jo Latvijas epidemioloģijas eksperti un Pasaules Veselības organizācijas speciālisti prognozē, ka rudenī iespējams otrais Covid-19 uzliesmojums. Līdz ar to nepieciešams pēc iespējas ātrāk pilnveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu, tādējādi nodrošinot gatavību un iespēju efektīvāk apziņot personas par nepieciešamo rīcību attiecīgo draudu situācijā.

"Katastrofas vai to draudu gadījumā pastāv nepieciešamība izmantot mūsdienīgu un pēc iespējas efektīvāku sabiedrības informēšanas risinājumu. Ņemot vērā, ka 98% sabiedrības lieto mobilo telefonu, šī galiekārta ir izmantojama gan kā ērts un sasniedzams risinājums, gan kā agrīnās brīdināšanas sistēmas elements," norādīts grozījumu anotācijā.

Atbilstoši grozījumu anotācijā teiktajam līdz šim elektronisko sakaru komersantiem bija pienākums nosūtīt īsziņas tikai ar Ārlietu ministrijas sagatavoto informāciju par iespējamo rīcību draudu situācijā attiecīgajā valstī.

Trauksmes sirēnu gatavība jāpārbauda vismaz divas reizes gadā

Lai nodrošinātu pastāvīgu valsts agrīnās brīdināšanas sistēmas darbību, VUGD ne retāk kā divas reizes gadā (parasti maijā un novembrī) veic trauksmes sirēnu gatavības pārbaudi, iedarbinot trauksmes sirēnas uz trijām minūtēm.

Arī par trauksmes sirēnu iedarbināšanu iedzīvotājus informē elektroniskajos plašsaziņas līdzekļos trīs dienas pirms pārbaudes un nekavējoties pēc trauksmes sirēnu iedarbināšanas, norādot, ka notiek trauksmes sirēnu gatavības pārbaude. Pārbaužu laikā iedzīvotājiem nav pamata uztraukties, un turpmāka rīcība nav nepieciešama.

Kā noteikts MK noteikumu Nr. 440 13. punktā, ja valsts agrīnās brīdināšanas sistēma tiek aktivizēta reālu draudu gadījumā, valsts un pašvaldību institūcijas darbojas atbilstoši Valsts civilās aizsardzības plānā noteiktajiem uzdevumiem.

Valsts civilās aizsardzības plāns beidzot stājies spēkā

LV portāls jau rakstīja: par spīti tam, ka jaunais CAKPL stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī, Latvijā vairākus gadus nebija aktuāla un spēkā esoša valsts civilās aizsardzības plāna. Nu valstī civilās aizsardzības plāns ir, proti, tas stājās spēkā 2020. gada 26. augustā.

Plānā ir iekļauti 35 iespējamie apdraudējumi, kurus atbilstoši katastrofas riska novērtēšanas metodikai apzināja katastrofas pārvaldīšanas subjekti (ministriju, to padotībā esošo institūciju un pašvaldību):

1) zemestrīces;

2) zemes nogruvumi;

3) pali un plūdi;

4) vējuzplūdi;

5) lietusgāzes (ilgstošas lietavas, pērkona negaiss) un krusa;

6) vētras (vēja brāzmas), krasas vēja brāzmas;

7) viesuļi;

8) stiprs sals, sniegs, putenis, apledojums, slapja sniega nogulums;

9) karstums;

10) apledojums;

11) sausums;

12) meža un kūdras purvu ugunsgrēki;

13) epidēmijas - gripas pandēmija;

14) epizootijas;

15) epifitotijas;

16) bīstamo ķīmisko vielu noplūde objektā;

17) avārijas naftas produktu cauruļvada transporta infrastruktūrā;

18) avārija dabasgāzes apgādes sistēmā;

19) radioaktīvo vielu avārija objektā;

20) bioloģisko vielu negadījumi;

21) ugunsgrēki būvēs;

22) dambju un citu hidrotehnisko būvju pārrāvumi - Daugavas hidroelektrostaciju kaskādes hidrobūve;

23) avārijas vai negadījumi ostu un jūras hidrotehniskajās inženierbūvēs;

24) sadales elektrotīklu bojājumi un pārvades elektrotīklu bojājumi;

25) būvju sabrukums;

26) bīstamo ķīmisko vielu noplūde no kuģiem;

27) kuģa uzskriešanas uz sēkļa;

28) kuģu sadursme;

29) pasažieru kuģu katastrofa;

30) autotransporta avārija;

31) aviācijas nelaimes gadījums ar gaisa kuģi;

32) dzelzceļa transporta katastrofa;

33) sabiedriskās nekārtības;

34) terora akti;

35) iekšējie nemieri.

VUGD Civilās aizsardzības pārvaldes priekšnieks Ivars Nakurts stāsta: "Protams, esam gandarīti, ka Valsts civilās aizsardzības plāns ir pieņemts, bet darbs pie tā neapstājas, jo:

jāpilnveido pieeja, kā tiek īstenota katastrofu risku novērtēšana (jāievieš katastrofu zaudējumu uzkrāšana, iespējas to analizēt un interpretēt);

katrā nozarē jānosaka un jāīsteno prioritārie preventīvie un gatavības pasākumi katram apdraudējumam, lai mazinātu katastrofu riska iespējamo varbūtību un kaitējumu cilvēkiem, videi vai īpašumam, materiālajiem zaudējumiem;

jāpilnveido valsts agrīnā brīdināšanas sistēma, lai ātri progresējošu katastrofu gadījumā varētu laikus un efektīvi informēt sabiedrību (tostarp personas ar invaliditāti, tūristus u. c.) par apdraudējumu vai tā draudiem, un sniegt informāciju par sagaidām rīcību;

jāpilnveido citi pasākumi, kuri identificēti katrā nozarē."

Papildus I. Nakurts norāda, ka Valsts civilās aizsardzības plāna apstiprināšana izpilda arī vienu no Eiropas Savienības (ES) priekšnosacījumiem, lai varētu apgūt ES finanšu instrumentus ( enabling conditions), proti, ir veikta katastrofu risku novērtēšana, tostarp klimatu pārmaiņu radītie apdraudējumi. Tāpat VUGD pārstāvis skaidro, ka valsts civilās aizsardzības plāns jāskata kontekstā arī ar citiem plānošanas dokumentiem, jo pasākumi ir savstarpēji saistīti ar uzdevumiem, kas īstenojami visaptverošās valsts aizsardzības kontekstā, Valsts aizsardzības plānā, Nacionālās drošības plānā, Plānā par Latvijas pielāgošanās klimata pārmaiņām laika posmam līdz 2030. gadam u. c. dokumentos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas ir valsts agrīnās brīdināšanas sistēma - LV portāls

# data[].attributes.attachment_link.description
Katastrofas - gan dabas, gan cilvēku izraisītās - parasti notiek negaidīti, un reaģēt uz tām nepieciešams uzreiz. Lai katastrofas vai tās draudu gadījumā pēc iespējas ātrāk nodrošinātu cilvēku, vides un īpašuma drošību un aizsardzību, tiek iedarbināta valsts agrīnās brīdināšanas sistēma. Tad valsts un pašvaldību institūcijas darbojas atbilstoši Valsts civilās aizsardzības plānam.

# data[].attributes.headline
Kā nodrošināt efektīvu atbalstu cilvēkiem, kuri dzīvo seismiski aktīvās zonās, lai mazinātu zemestrīču radītos postījumus un palielinātu to izdzīvošanas iespējas un labklājību?

# data[].attributes.subject
Kā nodrošināt efektīvu atbalstu cilvēkiem, kuri dzīvo seismiski aktīvās zonās, lai mazinātu zemestrīču radītos postījumus un palielinātu to izdzīvošanas iespējas un labklājību?

# data[].attributes.body
1. Lai efektīvi palīdzētu zemestrīču skartajiem cilvēkiem, ir nepieciešama starptautiska sadarbība un koordinēta pieeja, kas ietver gan ātro reaģēšanu uz katastrofu brīdī, gan ilgtermiņa atveseļošanās plānu izstrādi. Šāda sadarbība ļautu efektīvi izmantot resursus, nodrošināt nepieciešamo palīdzību un novērst dublēšanos.

2. Agrīnās brīdināšanas sistēmas un sabiedrības izglītošana ir būtiski svarīgas, lai samazinātu zemestrīču radītos zaudējumus un upuru skaitu. Izstrādājot un ieviešot efektīvas brīdināšanas sistēmas, var dot cilvēkiem laiku un iespēju droši evakuēties vai sagatavoties zemestrīces sekām. Izglītošana par drošības pasākumiem un evakuācijas plāniem var arī palielināt sabiedrības gatavību un rezilienti zemestrīču situācijās.

3. Svarīgi ir turpināt attīstīt tehnoloģijas un metodes, kas ļauj efektīvi reaģēt uz zemestrīcēm un to sekām. Piemēram, satelītu tehnoloģijas un sensori var palīdzēt prognozēt un novērst zemestrīču sekas, savukārt uzlabotas būvniecības metodes un inženiertehniskie risinājumi var samazināt būvju bojājumus. Investīcijas šādās tehnoloģijās un pasākumos var sniegt konkrētus rezultātus, kas palīdz samazināt zemestrīču radīto postījumu smagumu un cilvēku ciešanas.

ZEMESTRĪCES ISLANDĒ

Islandē 2023. gada novembrī notika intensīvas seismiskās aktivitātes dēļ izsludināts ārkārtas stāvoklis civilajai aizsardzībai Sundhnjukagigarā, ziemeļos no Grindavīkas. Vulkāna izvirdums tika prognozēts "pēc vairākām dienām". Grindavīkas ciems ar 4000 iedzīvotājiem tika plānoti evakuēt izvirduma gadījumā. Zemestrīces bija jūtamas arī 40 kilometru attālumā no Reikjavīkas un lielā daļā valsts dienvidu piekrastes. Tika slēgta populārā tūristu vieta "Zilā lagūna" uz laiku. Cilvēki bija gatavi vulkāna izvirdumam un sagatavojuši ūdens spaiņus. Laikā, kad Islandē ir biežas zemestrīces un vulkāna izvirdumi, iedzīvotāji pieraduši pie šādas situācijas, taču satraukums pastāvēja par iespējamo draudu. Plaisas uz ceļiem un turpinājusies seismiskā aktivitāte liecina par nepastāvīgo situāciju reģionā.

Tas liecina , ka cilvēkiem , kuri dzīvo seismiski aktīvajās zonās jābūt saprašanai par to , kā rīkoties, glābt sevi un citus, un saglabāt mieru tādās situācijās. Mūsu idejas un risinājumi būtu noderīgi šiem cilvēkiem.

Liepajniekeim.lv. (n.d.). Islandes dienvidrietumos notikušas zemestrīces pirms iespējama vulkāna izvirduma. Liepajniekiem.lv. Retrieved February 7, 2024, from https://www.liepajniekiem.lv/zinas/sabiedriba/pasaule/islandes-dienvidrietumos-notikusas-zemestrices-pirms-iespejama-vulkana-izvirduma/

Jauns.lv. (2023, November 11). Islandē ar šausmām gaida iespējamo vulkāna izvirdumu. Tur dzīvojošie latvieši dalās iespaidos. Jauns.lv. https://jauns.lv/raksts/arzemes/583494-islande-ar-sausmam-gaida-iespejamo-vulkana-izvirdumu-tur-dzivojosie-latviesi-dalas-iespaidos

BNN. (2023, November 13). Zemestrīces Islandē kļūst vājākas, bet brīdinājums par vulkāna izvirdumu paliek spēkā. BNN - ZIŅAS AR VĒRTĪBU. https://bnn.lv/zemestrices-islande-klust-vajakas-bet-bridinajums-par-vulkana-izvirdumu-paliek-speka-31749