# data[].attributes.body
Nødvendige fagudtryk:

- Mikroorganismer

- Receptorer

- Epidermis (overhud)

- Dermis (læderhud)

- Subcutis (underhud)

- D- vitamin

- Kolesterol

- Cyanose (lav iltmætning i blodet)

- Ikterisk (gul, leversyg)

- Hæmatomer (blå mærker)

- Sårtyper; iskæmiske, venøse, decubitus.

- Dehydratio (væskemangel)

- Hudtugor (oprejst hudfold ved dehydratio)

Kan nørdes i følgende fagudtryk:

- Keratin

- Proteintråde

- Fagocytter

- Melanocytter (pigmentceller)

- Melanin (pigment)

- Receptorer (Kulde/varme/smerte/tryk/berøring)

Indhold:

- Anatomi og fysiologi omkring hud og slimhinder

- Sygdomme, tilstande og observationer af slimhinder og hud.

- Hud og slimhinders normale aldring

- Hud og slimhinders forandringer – normale og unormale.

- Sår – udvikling, forebyggelse og pleje.

Observationer, sygdomme og tilstande:

- Forandringer i hud og slimhinder

- Decubitus – forebyggelse og behandling

- Aldringstegn

- Udslæt, allergi, petekkier

- Hudens farver (normal, bleg, blå/hvid/rød/gulli)

- Kradsemærker, - grundlidelse, lever- nyresygdom, kløe, ophobling af affaldsstoffer.

- Bleg (lav hæmoglobin, - lav blodprocent)

- Cyanose

- Ikterisk (icterus) – gul i hud og øjne, leversyg

- Hudens ½

- Hæmatomer, blå mærker – faldtendens, blodfortyndende medicin?

- Tør, varm, svedig, febril, svamp.

- Dehydratio

- Hudturgor (oprejst hudfold)

# data[].attributes.body
1. Min hud fortæller at aldringen er begyndt. Den er mindre elastik, da elastinen begynder at nedbrydes i dermis.

Min hud er måske "værre" end den burde være i min alder, da jeg ikke hver dag har den sundeste livsstil - og jeg er ryger.

Elastin nedbrydes, elastiske fibre I dermis =uelastisk hud

Kollagen mindskes, stærke fibre I dermis = skrøbelig hud

Celledelingen foregår langsommere = tyndere hud

Myelinskede nedbrydes = Impulsoverførelsen nedsættes (kulde, varme, tryk osv.)

Mindre muskelmasse og derved mindre varmeproduktion vha musklerne

Håret bliver gråt/hvidt. Der dannes mindrer farvestof i hårene + der dannes lommer af luft i hårene = mere skrøbeligt.

2. Elastin nedbrydes i dermis.

Kollagen mindskes i dermis = skrøbelig hud.

Hudlidelse - psoriasis

Talgkirtler (fedtsyre) høj koncentration, grundet højt fedtindtag.

3. Mest almindelige forandringer i huden:

Bleg - jernmangel

Blålig/cyanotisk - iltmangel

Gullig - sygdomme i lever/nyrer

Tør hud - hudlidelse, diabetes m.fl. - risiko for sår og infektioner.

Svedig - fugtig hud, grobund for bakterier - rødme, hudløshed, svamp

Udslæt - allergi eller hudlidelse

Kradsemærker - sår, hudlidelse, grundlidelse

Sår - der ikke heler, OBS kredsløbet

Hæmatomer - faldtendens, blodfortyndende

Decubitus

4. Se ovenstående.

5. Formålet med hudpleje er at sikre huden forbliver elastisk, og kan opretholde fedtlaget som beskytter for miljøpåvirkninger og bakterier.

Ved at holde huden fugtigt beskytter vi også mod "huller" i hornlaget, og dermed sikre at eksemprocessen ikke går i gang.

Dannelsen af D-vitamin i dermis har betydning for vores calcium optagelse, og hvis dermis ikke kan optage d-vitamin tilstrækkeligt vil calcium optagelsen påvirkes og risikoen for osteoporose stiger.

# data[].attributes.body
Hvilke funktioner har vores respiration?

Fører luft med kuldioxid ud, og luft med ilt ind.

Inspiration: Få ført ilt fra luften ind.

Eskpiration: Få kuldioxid fra blodet ud til lungerne, og ud med udånding.

Hvad består vores respirationsorganer af? Hvilke funktioner har hver del?

Lungerne (polmones)

Bronkierne

Bronkiolerne - forgreninger på bronkier. Slimhinde med makrofager (immunceller)

Alveoler - udvides ved inspiration. Omgovet af kappilærre.

(øvre) Næsehulen (cavitas nasi) - luft opvarmes og renset. Næsemuslinger: skaber turbulens, beskytter slimhinden.

(øvre) svælget (pharynx) - slimhinde med cilier.

(nedre) struben (larynx) - strubelåg lukker ved fødeindtag.

(nedre) luftrøret (trachea) - 20 hesteskoformede bruskstykker, bindevæv og glat muskulatur, slimhinde.

Hvordan forbindes respirationsorganet med hjertekredsløbet?

I enden af bronkiolerne sidder alveolerne (lungeblære) som sørger for at få byttet kuldioxiden i blodet, om med ilt.

Hvad er en respirationsfrekvens? Hvad er normalen?

angiver antal vejtrækninger pr. minut

normalt er den 12-16 pr. minut

Hypoventilation (langsom) - 8. Inspiration på 0,4 liter = 8 x 0,4 l = 3,2 l. luft per minut.

Hyperventilation (hurtig) - 36. inspiration på 1,5 l = 36 x 1,5 l = 54 l luft per minut.

Hvilke målinger kan vi ellers bruge ift observation af respirationen og hvorfor?

Lungefunktionsundersøgelse (spirometri) - størst mulige inspiration, og derefter størst mulig ekspiration. Viser hvor meget luft der tømmes på 6 sekunder.

FEV1 - x liter luft, det første sekund. Lavt = modtand i luftveje.

FVC - mængden af luft der kommer ud ved 6 sekunders ekspiration.

FEV1/FVC - er forholdet mellem de to værdier. Normal = 0,7. Jø højere desto bedre. Værdier under = nedsat lungefunktion.

Saturation viser hvor meget O2 der er bundet til hæmoglobin = iltmætningen i blodet.

Normalen er 95-99%

blodprøver

pO2 viser trykket af pxygen i arterieblodet

pCO2 viser trykket af kuldioxid i arterieblodet

Bikarbonat - base.

pH

Hvordan/hvorfor øges respirationsfrekvensen?

respirationscenteret

For lidt O2, for meget CO2 - øget

For meget syre. ph under 7,37 - øget

for meget base- ph over 7,43 - nedsat

feber eller motion = øget stofskifte. Kræver mere oxygen til celler og mere kuldioxid fra celler - øget

Hvad har i mødt i praktikken?

# data[].attributes.body
Virginia Hendersen (1897-1996) var en amerikansk sygeplejerske og teoretiker.

Hun udarbejdede definition af sygepleje samt Hendersons behovsteori, som går ud på følgende:

Hjælpe patienten med at dække grundlæggende behov.

Patientens styrke, vilje og viden, er grunden til at de ikke selv kan opfylde deres grundlæggend behov.

Grundlæggende behov skal opfyldes. Alle har samme behov, men opfyldes på forskellige måder.

Alle mennesker, der mangler styrke, vilje eller viden til at tilfredsstille sine grundlæggende behov, har brug for sygepleje.

Samtids- og fremtidsorienteret.

Teoriens vigtigste begreber:

- PT eget perspektiv

- Empati

- Præcis i sin beskrivelse af behovsområder.

- Sundhedsfremme, sygdomsforebyggelse, rehabilitering, lindrende.

- Fysisk, psykisk, social - "det hele menneske"

- Vilje, viden, styrke

- Dokumentation - kvalitet og sammenhæng i plejen.

- Observation

- Enkel/kompleks sygepleje

14 grundlæggende behovsområder - brugt til at planlægge sygeplejen, til de der ikke selv kan opfylde deres grundlæggende behov.

Respiration

Ernæring

Udskille affaldsstoffer

Mobilisering

Søvn og hvile

Påklædning

Varmeregulering

Personlig hygiejne

Sikkerhed og tryghed

Meningsfuld kontakt

Livsværdier

Produktivitet

Velvære og adspredelse

Udvikling

Bruges som en tjekliste.

Danner baggrund for: 12 sygeplejefaglige områder, der indgår i sundhedsstyrelsesns sygeplejefaglige optegnelser.
Indgår i dokumentationssystemte Fællessprog 3 (helbredsområder), som anvendes i alle kommuner.

Forklar de 4 typer af handlinger, som det at udføre sygepleje indeholder

Sundhedsfremmende - sygepleje og egensomsorg

- Motivere til en sund livsstil
- Identificerer hvilke vaner der hæmmer en sundere livsstil
- Mobilisere ressourcer til at bevare en sund livsstil

Forebyggende - sikre patient imødekommer grundlæggende behov.

- Medvirken til at patient undgår konsekvenser af handling (som fx at drikke for lidt)
- Afdækker risikofaktor i patientsituationer og handler på dem.
- Forhindrer tilbagefald ved kroniske sygdomme.

Rehabiliterende - medvirken til at borger genvinder eller opretholder funktioner.

- Tværprofessionelt samarbejde - ADL-aktiviteter.
- Også indsats til borgere der stille mister deres færdigheder, ikke kun som forløb efter sygdom og/eller indlæggelse.
- Støtte til at fastholde og vedligeholde funktionsniveau.

Lindrende - uafhængig om det er akut, kronisk, uhelbredelig eller forestående død.

- Lindre lidelse
- Øge patientens velvære
- Støtte til pårørende
- Nærværende og empatisk

# data[].attributes.body
Egenomsorgsteori:

Kap. 2: Teori om egenomsorg, der foruden egenomsorg indeholder nøglebegreber som egenomsorgsbehov, egenomsorgskapacitet og egenomsorgssvigt. Hun inddeler sygeplejehandlingerne i mere eller mindre kompenserende omsorg, afhængig af graden af patientens egenomsorgssvigt. Hensigten er at vælge en sygeplejehandling, der øger patientens egenomsorgskapacitet.

Målrettede aktiviteter som et menneske taget initiativ til og udfører, for at opretholde liv, sundhed og velvære.

Sosu-play:

Orems egenomsorgsteori - udgangspunkt: ønsket i at klare sig selv.

Kan vi ikke klare os selv = egenomsorgssvigt.

Teorien om sygeplejesystemer.

Teorien om egenomsorg: egenomsorgskrav, egenomsorgskapacitet/ressourcer, egenomsorgs behov.

Få at opfylde behov, skal kapacitet være stor nok til at indfri krav.

Tre typer af egenomsorgsbehov.

Universielle: livsnødvendige (mangelbehov)

Udviklingsrelaterede: understøtter livsprocesser (livskrise)

Sundhedsafvigende: syge menneskers behov

Egenomsorgssvigt:

hvis ressourcer ikke er store nok - skyldtes som regel sygdom eller alder.

Genoptræning/hjælpemidler øger ressourcer.

Fjern krav ved mangel på ressourcer - hjælp til div.

Sygeplejesystemer:

3 tilgange til sygeplejen/systemer

Helt

Delvist

Støttende

Hjælp til at fastholde eller øge ressourcer. Hjælpen sættes ud fra vurdering af borger - herefter vælges sygeplejesystem.

5 grader af hjælp:

gøre noget

vejlede

støtte

tilrettelægge

undervise

At handle med hænderne på ryggen..

# data[].attributes.body
Forhold jer til D.Orems definition af egenomsorg i forhold til plejen ved Fatima

Målrettede aktiviteter som et menneske taget initiativ til og udfører, for at opretholde liv, sundhed og velvære.

Fatima har efter hendes mands død, ikke kunne komme omkring som førhen, da hun ikke har kørekort.

Efter hendes blodprop for 3 år siden kan hun ikke længere klare sig i hjemmet, og hendes tidsfornemmelse er røget sig en tur.

Fatima har diabetes, men kan ikke helt holde sig fra søde sager. Derfor har sundhedspersonalet kontrolleret BS 2 x ugentligt.

For nyligt brækkede hun hoften, og fik konstateret knogleskørhed. Hun har haft svært ved at komme ovenpå efterfølgende. Har nu fået GOP som hun skal træne efter, for at opbygge ressourcer på ny.

Hvad er målet for plejen ved fatima i forhold til D. Orem?

Målet er at øge hendes ressorucer, for at indfri krav, så hendes behov kan opfyldes.

Hvilken egenomsorgs-kapacitet ser I hos Fatima?

Fatimas ressourcer er mindre end kravene, og derfor kan hun ikke indfri behov.

Grundet blodprop, diabetes, mangel på kørekort, hoftebrud og knogleskørhed er Fatimas egenomsorgskapacitet lav i forhold til kravene. Man kan vha. GOP og hjælpemidler forsøge at øge ressorcer for at indfri krav, og dermed kan opfylde behov.

Hvilke egenomsorgssvigt vurdere I hos Fatima –universelle/udviklingsrelateret/sundhedsafvigende?

Universelle - Kan ikke længere bevæge sig frit, grundet hoftebrud og knogleskørhed.

Udviklingsrelaterede - mistede sin mand, som hun lavede alt udenfor hjemmet sammen med. Efter hans død mistede hun venner, og kunne ikke komme rundt grundet mangel på kørekort.

Sundhedsafvigende - Har haft blodprop i hjernen, som gør hun ikke kan klare sig selv. Knogleskørhed. Diabetes.

Behov for hjælp x flere dagligt, til personlige hygiejne, toiletbesøg, madlavning mv. Hvor hun før har kunnet klare det hele selv, skal hun nu have hjælp til størstedelen.

Ift. blodsukker - sundhedsafvigende egenomsorgssvigt.

Hun ved at hun har diabetes, men er impulsstyret når det kommer til søde sager. Får målt BS af sundhedspersonale, for at kontrollere.

Egenomsorgssvigt:

For at øge hendes ressorcer bør man følge given GOP, samt finde hjælpemidler der kan lette hendes færden.

Hvilke sygeplejesystemer vil I bruge, og hvad er Fatamas rolle og jeres rolle?

Helt: Måling af BS 4 x dagligt.

Delvist: Jeg måler, hun deltager.

Støttende: Hvis hun selv måler BS.

Forhold jeres vurdret handlinger i forhold til de 5 hjælpemetoder.

gøre noget

Måling af BS.

vejlede

Vejlede i selv at skrive måling i papirerne.

støtte

Støtte i at deltage i målingerne.

tilrettelægge

Jeg lægger en plan for hun selv skal måle BS.

undervise

Jeg underviser hende i at måle BS.

# data[].attributes.body
Hun taler om omsorgens grundlæggende betydning for sygeplejen. I hendes omsorgstænkning indgår tre dimensioner, hvor det er relationen og omsorgen mellem omsorgsgiver og omsorgstager, der er i fokus, men den indeholder også den patientnære, praktiske sygepleje og den moralske dimension. Hun pointerer, at professionelle må være bevidste om den magt, der ligger i relationen, og beskytte den svage i en moralsk ansvarlig magtudøvelse. Det er dét, hun kalder svag paternalisme. Den svage er i den sammenhæng den syge og den lidende.

# data[].attributes.body
For hende er relationen til patienten også vigtig, da hun ser sygeplejeprocessen både som en model for samarbejde og en model for problemløsning i sygeplejen. Orlando beskriver, hvordan samarbejdet med patienten har afgørende betydning for kvaliteten af plejen og omsorgen.

# data[].attributes.body
Hans påstand er, at behovene må opfyldes nedefra i pyramiden. Man må altså have dækket behovet for mad, vand, varme osv., før man kan gå i gang med at dække behovet for fysisk og social sikkerhed.

# data[].attributes.body
Teorier kan kobles sammen med erfaringer, observationer og refleksioner.

Det vi ligger bag vores handlinger, og argumenterer med.

# data[].attributes.body
Teoretisk ståsted

Bruges til at vurdere borger/patient

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan har borgeren det egentlig? Oplever hun, at hun har indflydelse på sin hverdag? Drømmer hun om at blive en del af et fællesskab? Savner hun kontakt med sin familie? Det er bare nogle af de spørgsmål, som Værdighedshjulet giver anledning til at stille borgeren.

Sæt fokus på den enkeltes trivsel og værdighed

En snak omkring Værdighedshjulet giver anledning til at træde et skridt væk fra de daglige plejeopgaver og have en samtale med borgeren, hvor der er lejlighed til at komme i dybden med hans eller hendes trivsel, ønsker og behov.

Værdighedshjulet er et samtaleredskab med seks temaer, som du kan printe ud og tage med ud til borgeren til en samtale af cirka 30 minutters varighed. Med spørgeguiden følger en tjekliste med punkter, der er vigtige at være opmærksom på før, under og efter samtalen.
Kom i gang med at bruge Værdighedshjulet
Grundigt testet i praksis

Værdighedshjulet er blevet grundigt afprøvet i praksis af en række plejeenheder. Afprøvningerne viser, at samtalen skaber glæde hos borgeren over at blive hørt og en større forståelse af borgeren hos medarbejderen. Samtidig styrkes relationen mellem borger og medarbejder. Se videoen herunder og hør, hvilke erfaringer plejehjemmet Krogstenshave i Hvidovre Kommune har gjort sig med Værdighedshjulet.
Læs evalueringen Afprøvning af samtaleredskab til vurdering af ældre borgeres oplevelse af værdighed i ældreplejen
Opdater cookieindstillinger

# data[].attributes.attachment_link.description
Værdighedshjulet er et samtaleredskab til jer, der gerne vil sætte fokus på den enkelte borgers værdighed, trivsel, ønsker og behov på plejecentre og i hjemmeplejen. Medarbejdere fra 10 plejeenheder har testet det nye redskab.

# data[].attributes.body
Tema 1: Hjertet

Brug bogen s.271-278 når du svarer på følgende spørgsmål:

Hvad er hjertes funktion?

Hjertet pumper blodet rundt.

Højre - ud i lungekredsløb. Blod bliver tilført ilt og kommer af med kuldioxid.

Venstre - Ud i det store kredsløb. Ilt og næringsstoffer kommer ud til celler.

Beskriv hjertets 3 lag

Det yderste lag er perikardiet, som egentlig er to lag med væske imellem. Det ene lag hæfter til de omgivende organer, og det andet lag er tæt forbundet med hjertets muskulatur. Væsken imellem lagene "smører", så hjertet bedre kan slå, uden at der opstår gnidninger.

Det mellemste lag er myokardiet, som er den tykke hjertemuskel. Når musklen trækker sig sammen, pumpes blodet videre i kredsløbet. Hver kontraktion skaber et pulsslag.

Det inderste lag er endokardiet, som består af endotel (slimhinde). Laget er, som i blodkarrene, tyndt og glat for at nedsætte gnidningsmodstanden.

Hvad er koronararterier? Hvad er deres funktion?

Hvad ser du på illustrationen her (s.272):

# data[].attributes.body
Tema 2: Kredsløbet

Overvej hvad du forstår ved kredsløbet?

Lille kredsløb: Lungekredsløbet går fra højre hjertehalvdel til venstre hjertehalvdel. Lungekredsløbets formål er at udskille kuldioxid fra blodet og at øge mængden af ilt i blodet

Store kredsløb: Legemskredskøbet løber fra venstre hjertehalvdel til højre hjertehalvdel. Legemskredsløbets formål er at transportere oxygen og næringsstoffer rundt til cellerne, samt at transportere kuldioxid og andre affaldsstoffer til lunger, nyrer og lever.

Se denne 8 min. video

Biologi til tiden om blodkar

Stop op undervejs i videoen, og noter og beskriv vigtige begreber som:

Arterier:

Fører blodet væk fra hjertet. Arteriernes muskellag fører blodet fremad, hvilket mærkes som pulsen.

Vener:

Modtager blod fra venolerne og fører det til hjertet.

Kapillærer:

De mindste kar i kroppen. Her sker udveksling af ilt, næringsstoffer, kuldioxid og affaldsstoffer mellem blodet og væsken mellem cellerne.

Du kan evt. også orientere dig i teorien i bogen s.259-270

# data[].attributes.body
Tema 3: Blodet

I din  forberedelse kan du starte med at se denne 4 min. video, og undervejs skrive vigtige nøgleord ned:

Biologi til tiden om blodet

Svar efterfølgende på:

Beskriv overordnet blodets bestanddele?

Blodets celler - erytrocytter (de røde blodlegemer) og trombocytter (blodplader)

Hvilken funktion har de hvide blodlegemer?

Leukocytter (de hvide blodlegemer) bekæmper infektioner og igangsætter betændelsestilstanden.

Hvilken funktion har blodpladerne?

Trombocytter (blodpladerne) lukker "huller" på blodkar og bidrager dermed til blodets størkning i et sår.

Trombocytter er ikke rigtige celler. De har ingen cellekerne, dvs. ingen DNA.

Hvilken funktion har de røde blodlegemer?

Erytrocytter (de røde blodlegemer) transporterer ilt (O₂) til cellerne, og regulerer syre-base-balancen.

De transporterer oxygen fra alveolerne (lungeblærerne) ud til cellerne.

De transporterer kuldioxid (CO₂) væk fra cellerne.

De binder glukose.

Hvor har vi hæmoglobin? Og hvilken funktion har de?

Du kan evt. også orientere dig i teorien i bogen 363-376

# data[].attributes.body
Et sundt og rask hjerte:

70 ml blod pr slag. 70 ml x 70 slag pr minut = 4900 ml blod pr minut.

Duk - duk - pause

Atrium trækker sig sammen og sender blod i ventrikel - ventrikel sennder blod til lunger og krop - pause

Kardiogram

Lille bakke - 1. duk

Store bakke - 2. duk

Hvordan bliver hjertets impulser styret?

Sinusknuder igangsætter impulser (hjertets højre atrium, i myokardiet)

AV knuden opfanger impulset, og sender det videre via 'det hiske bundt'. Det deler sig i to, kaldet purkinfibrene som sender videre gennem ventrikler.

# data[].attributes.body
Typer af eksem:

kontakteksem

kløende hudforandringer, forårsaget af kemiske stoffer

symptomer: tør, skællende hud (fedtsyrer uden på huden og mellem overhudens celler er væk. mængden af vand i overhuden er reduceret meget)

kløe og smerte (sprækker i huden påvirker smertereceptorer. Samtidig skaber tørhed og smerten en trang til at klø)

Behandling (medicinsk): farmakologisk hovedgruppe D.

Atopisk eksem

Opstår fordi der mangler fedtmolekyler i hudens øverste lag. Det skaber en større fordampning af vand fra huden, end normalt. Dette gør huden tør og sprækkende. Derved kan der trænge stoffer ind i huden og skabe kløe.

Hudsvampe (dermatofytter)

svampeinfektion i hudens lag eller negle.

symptomer: ringformet, rødt, skællende udslæt (svamp breder sig i cirkler. Rødme og kløe i den mest aktive del)

Hårtab (hårrødder angribes og holder ikke fast)

Fortykkede og gule negle (påvirker normale struktur i neglens keratin lag)

Opstår på hudområder der er fugtige

bedste behandling er at mindske fugten.

svampedræbende cremer

Forebyggelse af eksem ved Viggo:

Hold huden ren og tør, for at opretholde huden barrierefunktion.

Hudplejemidler med samme ph-værdi som huden: 5,5

Hydrering - væskemangel kan tørre huden ud.

Observationer:

Gluten og nøddeallergi

Astma

Andre allergier? Slår han ud ved burg af en bestemt sæbe el.lign.?

Væskeindtag

Kradsemærker

Behandling:

Creme med samme ph som huden.

Steroidcremer

# data[].attributes.body
Hvilke erfaringer har I/du fra praksis i forhold til borgere i risiko for tryksår, og borgere med tryksår.

Der er øget opmærksomhed på at borger ændre stilling, både ved sengeliggende borgere - men også kørestolsbrugere.

Vi brugte et udtryk som jeg selvfølgelig ikke kan huske, som var noteret under besøg ved borger, så vi vidste vi skulle tilse udviklingen af begyndende eller nuværende decubitus.

påsmørelse af cremer, herunder barrierecreme i området med decubitus kategori 1.

Trykluftsmadras.

Har I/du set borgere med decubitus, tryksår?

Mand 69 år - Tumor i femur.

Decubitus kategori 4 - Tab af alle vævslag. Synlig knogle. Hård sort skorpe omkring (dødt væv). Inficeret.

Overvægtig - svært ved at mobilisere sig i kørestol.

Kørestolsbruger - skift af pude hver 2. time, for at aflaste området. Ønsker ikke at aflaste område ved at komme op at ligge.

Daglig sårpleje udført af sygeplejerske.

Hvilke steder på kroppen har I/du set decubitus. Beskriv og vis på jer selv de hyppigste steder for decubitus, og hvorfor?

Nates - Baller

Calceus - Hæl

Scapula - Skulderblad

Cubitus - Albue

Hvem er i risikogruppe for udvikling af decubitus?

Borgere med nedsat aktivitet eller som er immobile - Kan have svært ved at ændre stilling, eller tænker måske ikke over at ændre stilling.

Borgere med nedsat følesans (neuropati) - disse borgere får ikke signal fra hjernen om at noget gør ondt, og de derfor bør ændre stilling. Især diabetikere.

Borgere med nedsat iltning af vævet - kroppen nedpriotere det perifere kredsløb (hænder, ben, fødder)

Arterosklerose (åreforkalkning) og rygning, har stor indvirkning på dette.

Borgere med fugtig hud - mere modtagelig overfor tryk, shear og friktion. Infektionsrisiko er højere.

Høj alder - mindre fedtvæv i subcutis (underhud). Knogler er tættere på hudens overflade.

Høj eller lav vagt - ved lav vægt er knoglerne tættere på hudens overflade, og fedtvævet er mindre. Ved høj vægt kan fedme være skyld i øget tryk og fugtig hud.

Hvilken pleje har I/du set i praksis med henblik på at forebygge tryksår?

Sårpleje - behandling af nuværende decubitus.

Skift af pude i kørestol - for aflastning af området.

Trykluftsmadras

Barrierecreme brugt på decubits kategori 1.

Lejring af sengeliggende flere gange i en vagt.

Undersøg hvilke hudplejeprodukter der kan bruges?

Hudcremer med højt fedtinhold

Hudlotion - har større vandinhold, men trækker hurtigere ind i huden.

Sæbe til ansigt, krop, hænder

intimsæbe til nedre hygiejne

skintonic og rensegel

læbepomade

deodorant

Hudplejeprodukter er generelt bedst hvis de er uden parfume, allergitestede og uden parabener ( = konserveringsmiddel der kan forstyrre hormonbalance).

Til eksem og dermatofytter:

Svampedræbende cremer (fungicide) til borgere med dermatofytter. Medicinen i cremen påvirker svampenes stofskifte, så den dør.

Lægemidler i farmakologisk hovedgruppe D, benyttes til at mindske eller fjerne eksem. Disse lægemidler er cremer og salver som indeholder glukokortikoider og er antiinflammatoriske.

Link til præsentation fra Coloplast med gode fakta, samt oversigt om skumbandager mv. til behandling af decubitus: https://www.coloplast.dk/Global/Denmark/S%C3%A5r/CPWSC_Biatain_Pressure-ulcers_Quickguide_A4_DK_121012%20(2).pdf

Hvilke trykaflastende  hjælpemidler har I/du set på dit praktiksted?

Special puder til kørestol - rococo?

Trykluftmadras

Formbare puder både til seng og kørestol, for at muliggøre aflastning på det udsatte område.

Hælbeskyttere

Drøft, hvordan I/du kan forebygge tryksår herunder hvilke observationer I/du vil gøre. Undersøg derefter, hvilke redskaber der findes til at screene for risiko for tryksår, og hvilke erfaringer I/du har med dem.

https://www.rigshospitalet.dk/afdelinger-og-klinikker/hovedorto/job-og-uddannelse/fokusnetvaerkdag1/Tryks%C3%A5r%20opsporing%20og%20madrasser,%20slides.pdf - Gode facts om Decubitus.

Det er vigtigt at være opmærksom på de borgere der er i risikogruppen (Nedsat aktivitet og immobilitet. Nedsat følesans. Nedsat iltning af vævet. Fugtig hud. Høj alder. Høj eller lav vægt)

For borgere i risikogruppen bør man indsætte tiltag som målrettet forebygger decubitus, med det samme. Decubitus kan føre til forringet livskvalitet og øget sygelighed (blandt andet).

Eksempler på tiltag til forebyggelse:

Aflastning af området

god hudpleje

Aflastning i seng - statisk madras, luftmadras, vandmadras, dynamisk madras.

Aflastning af hæle - udnyt plejeseng, ved at lave knæk. Trykaflastende produkter til formålet. Tæppe el.lign. lagt sammenrullet under ankler.

Aflastning i stol - puder, hælaflastere, madras. Stillingsændren på selve stolen.

Braden score på alle borgere i risikogruppe

Denne Braden score skal altid gentages, hvis der sker ændringer. Det er vigtigt at disse tiltag bliver implementeret og diskuteret tværfagligt.

Redskaber til screening:

Nortons modificerede score

????? Kunne ikke finde noget om denne. Den i bogen siger internettet er braden score.

Barbara Braden-skema

Braden Score er en skala, der bruges til at vurdere en patients risiko for udvikling af tryksår. Den består af fem kategorier: perception, fugtighed, aktivitet, mobilitet og ernæring. Hver kategori har en værdi mellem 1 og 4, hvor 1 angiver dårligst tilstand og 4 angiver bedst tilstand.

Observationer:

Huden - Tryk med en finger på det område med rødme, bleget det ikke, er det tryksår.

Fugt - Varm og tør hud. Fugt gør huden skræbelig, og gør den mere modtagelig overfor mikroorganismer.

Varme - mærk om der er lokaliseret varme, ødem eller hårdhed.

Ernæring - Vurdér borgerens ernæringsstatus. Borgere med decubitus har behov for proteinholdig kost.

Behandling:

Trykspor (rødme, intakt hud, rødme, bleger ved fingertryk)

Aflastning

hudpleje - ikke masserer ind, da det ødelægger de små blodkar og øger risiko for decubitus.

Beskyttelse med "englehud"

Kategori 1 (rødme, intakt hud, bleger ikke ved fingertryk, vævsskader begyndt)

Aflastning

god hudpleje

beskyt mod yderligere friktion med "englehud"

Kategori 2 (overfladisk sår, rødt sårleje, intakt eller bristet vabel)

Aflastning

Intakt vabel - lad den være.

bristet vabel - klip hud væk

Overfladisk sår: brug "englehud" eller skumbandage. Brug sugende forbinding hvis såret væsker.

Kategori 3 (subkutant fedt kan være synligt, dødt væv, undermineret, fistler)

aflastning

dødt væv opløses med hydrogel eller fjernes af læge/sp

Anvend sugende materiale i bund af sår, og forbinding over sår

Kategori 4 (tab af alle vævslag. Synlig knogle, sener, muskler. Dødt væv ligger enten som en hård, sort skorpe eller som vådt opløst væv)

Aflastning

Dødt væv opløses med hydrogel eller fjernes af læge

Sugende materiale i bund af sår, forbinding over

sølvbandage mod infektion

# data[].attributes.body
Hvad er en puls?

Hjerteslag

Den måde blodet pumper rundt på

god indikatior for hvordan hjertet arbejder

Tardycardi - hurtig puls

(kan skyldtes feber)

Bradycardi - langsom puls

(kan skyldtes medicin, eller forstyrrelser i hjertets elektriske ledningssystem)

Mål også blodtryk. hvis du måler tardycardi eler bradycardi.

Mål puls (alm. 50-90):

15 sek x 4

Mål pulsslag i håndled (arteria radialis) eller hals (arteria carotis communis)

ved uregelmæssig puls, tælles i 1 minut.

Hvad vurderer du, når du måler puls?

vurderer om pulsslagene er regelmæssige.

Er der bradycardi eller tardycardi?

Ved svag puls, overvej om borger er dehydreret. Ved dehydration er der mindre blod i blodbanerne (plasma er vand).

Artrieflimmer:

hjerterytmeforstyrrelse

uregelmæssig puls

opstår på grund af fejl i de elektriske signaler i artrierne.

# data[].attributes.body
Hvad er "respiration"?

Vejrtrækning

Fører luft med kuldioxid ud, luft med ilt ind.

Indånding: få ført ilt fra luften til blodet

Udånding: få kuldioxid fra blodet ud til lungen

regulerer syre-base-balancen i blodet

0,5 l luft udskiftes per vejrtrækning - op til 3 liter ved fysisk anstrengelse eller syreforgiftning i blodet ved diabetes (kussmauls respiration).

Hvad er "respirationsorganet"?

Lungerne

Centrale begreber fra video (sundhed.dk)

Tegn øvre og nedre luftveje på en skitse. Sæt danske og latisnke betegnelser på.

Næsehulen (cavitas nasi)

Svælget (pharynx)

Struben (larynx)

Luftrøret (trachea)

Lungerne (pulmones)

Hvilke funktioner har de forskellige dele i de øvre og nedre luftveje? (SSS s. 400-407)

Øvre luftveje - område mellem næsebor og strube:

Næsehulen (cavitas nasi)

luft bliver opvarmet, renset

Skillevæg (septum nasi).

Næsemuslinger (knoglefremspring) skaber ujævn overflade. Opvarmer luften. Fugter luften, for at beskytte slimhinden. Skaber turbulens.

Fimrehår - fanger støv mv.

Slimhinde - fanger bakterier.

svælget (pharynx)

luft og fødevarer passere

slimhinde med ciller (fimrehår)

fimrehår - vifter slim med støv og mikroorganismer ned i spiserøret.

Nedre luftveje - område fra strubelåg og ud til lungernes alveoler:

struben (larynx)

forme lyde og tale.

Strubelåg - lukkes ved fødeindtag.

Stemmebånd

Skjoldbruskkirtel udenpå strubehovedet

luftrøret (trachea)

slimhinde der opfanger mikroorganismer og støv.

Fimrehår fører slimlag op mod svælget.

20 hesteskofromede bruskstykker - sikrer mod stød og holder spiserøret åbent.

3 lag:

yderst: hesteskoformede bruskstykker.

mellemst: bindevæv og glat muskulatur.

inderst: slimhinde med celler som producerer slim (mucus) eller som har fimrehår (cilier).

bronkierne - største transportvej.

bronkiolerne - forgreninger ud fra bronkier. For enden er lungeblære.

slimhinde med makrofager (immunceller)

bruskstykker omkring

alveoler (lungeblærer)

elastiske.

Udvides ved indånding.

Omgivet af kapillærer.

# data[].attributes.body
Forklar illustration:

a: Indånding/Inspiration.

Musklerne i mellemguvlet er afslappet. Lungerne udfoldes.

Undertryk i brysthulen:

Diaphragma trækker sig sammen (kontraheres). Lunger hæfter, og får dermed større volumen.

De ydre muskler mellem ribbenene (interkostalmusklerne) kontraheres. Derved trækkes ribbenene mod hinanden og thorax volume bliver øget i dybde og bredde.

b: Udånding/Ekspiration.

Musklerne i mellemgulvet presses op mod lungerne. Der bliver mindre plads til lunger.

Overtryk i brysthulen:

Diaphragma afslappes. Lunger presses opad, volume i brysthulen mindskes.

De ydre interkostalmuskler afslappes. Ribben synker nedad og volume bliver mindre.

Inspiration - Indånding.

Ekspiration - Udånding.

# data[].attributes.body
Reflekter over en borger fra praksis, som havde symptomer på respiration:

hvad observerede du?

Netop udskrevet til eget hjem efter længere indlæggelse.

Borger havde overfladisk vejrtrækning.

Klamtsvedende.

Svimmel.

hvordan håndterede du borgeren?

Fik borger ned og ligge.

Psykisk førstehjælp.

Medicin mod KOL.

Kontaktede spl. som ikke havde tid. Ringede 112.

hvad fejlede han/hun?

Netop udskrevet til eget hjem efter indlæggelse, efter lungebetændelse.

KOL patient.

Symptomer på lungebetændelse ikke var færdigbehandlet.

Kunne tilstanden være forebyggget? evt. hvordan?

Kunne være forblevet indlagt.

# data[].attributes.body
Kredsløbet består af:

hjerte

store og lille kredsløb (lunge og legeme)

blodkar

portåresystem (mavesystem -> lever)

lymfesystemet

Kredsløbets funktion:

fører ilt og nærringsstoffer til celelrnes stofskifte

fører affaldsstoffer væk fra cellernes stofskifte

transportere hormoner mellem de forskellige celler og væv

deltager i legemets forsvar mod infetktioner

deltager i legemets varmeregulering

deltager i legemets væskebalance

Det store kredsløb:

Hydrostatisk tryk (arterielle del) presser væske og nærringstoffer ud mellem celler

Kolloidosmotisktryk (venøse del) trækker vand, affaldsstoffer og kuldioxid fra cellerne til kapillærerne - dog opståret lille overskud af væske i cellerne =lymfevæske.

Blodkar:

Aorta

Den største arterie.

Bliver mindre hen af vejen til den når ud i kapillærerne

1.

Arterier

2. del af aorta, er blevet mindre.

Arteioler

3. del af aorta, er blevet mindre igen.

Kapillærer

4. målet med aorta. Er meget lille.

Sidder overalt i kroppen som et spindelvæv.

Venler

transportere væk fra kapillærer

små vener

Vener

2. del af venler. Er blevet større.

Hulvene

3. del af vene. Er store.

Regulering af kredsløb:

vasomotoriske center:

sørger for hjertets rytme tilpasses musklernes behov for ilt

sidder i "medullah oblongota"

Det sker via det autonome nervesystem:

parasympatisk (rolig)

Sympatisk (kampklar)

# data[].attributes.body
måles når kroppen er i hvile

musklerne påvirker blodtrykket

trykket skal måles i en arterie, der er i hjertehøjde (overarmen)

der måles to værdier

systole (maksimale tryk): trykket når hjertekamrene trækkes sammen. Dette tryk stiger med alderen grundet at arterierne blover stive.

diastole (hviletryk): trykket ved hjertets afslapning

Puls: 50-90. 15 sek måling x 4.

indflydelse på BT: elasticiteten i karvæggen, mængde af blod, modstand i karvæg, kraft hjertet pumper

Hvad er et normalt BT? ca. 120/80

Højt blodtryk: 140/90

Lavt blodtryk: under 100/

105/70 - Stine - 100/78

92/57 - Haben - 94/60

134/76 - Brian - 124/79

# data[].attributes.body
Agnete: 95/52 p. 98

... lidt svimmel

Dehydreret?

Medicin?

Fatima: 165/103 p. 98

Diabetes

For lidt fysisk aktivitet

# data[].attributes.body
Venepumpen:

lavt tryk pga. tyngdekraft

klapper - sørger for at blodet ikke løber tilbage

Thorax pumpen

når der skabes under- eller overtryk i diaphragma, ved inspiration eller ekspiration.

Muskelpumpen/venepumpen:

øvelser til at hjælpe blodets tilbageløb. Forbyggelse af ødemer.

Portåren:

det system fra mave/tarm til lever

kapillær i mave/tarm opfanger og transportere til lever. Her omdannes det til det vi skal bruge. Transporteres til hulvene efter.

Portårevene = vene porta hepatis

Biotilgængelighed: Hvad der er tilbage efter turen gennem leveren. Det der bliver i leveren bliver nedbrudt og udskilt.

Havde vi ikke portåre systemet, ville vores blod ikke blive renset.

Portåren starter ved tyndtarm.

Lever: omdanne og rense.

Lymfesystemet:

en del af immunforsvar

opretholder væskebalance

bekæmper infektioner

lymfevæske gennem krop, og filtrere.

600 lymfeknuder i kroppen

# data[].attributes.body
Røde blodlegemer - erotrocytter - transportere ilt og kuldioxid.

Hvide - Leukocytter - cirkler rundt i lymfesystem.

Blodplader - Trombocytter - koagulation.

# data[].attributes.body
Hurtig anstrengt respiration

Siddende - åben, sammenkrummet, anstrengt, skulder oppe.

Svær tale

Hoste

Overfladisk respiration

Tør hoste ved dyb ekspiration

Smerter ved respiration

Træt

Dyspnø = åndenød

Begyndte igår

Klamtsvedende

Bleg

Cyanose - blå læber

# data[].attributes.body
Funktions dyspnø - dyspnø i bevægelse.

Tale dyspnø - dyspnø ved tale.

Hvile dyspnø - stillesiddende respirationsbesvær.

Ortapnø - liggende og bruger alle hjælpemuskler.

# data[].attributes.body
Kronisk obstruktiv lungesygdom

kombination af 2 sygdomme:

Kronisk bronchitis (slimhinden i trachea er fortykket)

Kan forbedres efter rygestop.

Emfysem (Alveolerne bliver runde - overfladen mindskes = lungefunktion falder)

Kan aldrig "repareres", til trods for rygestop.

Mere slim

Binyrebarkhormon - nedsætter inflammationen

Inhalationsmedicin (ex Ventoline) - bruges til at udvide bronkierne

# data[].attributes.body
Huden får mindre ilt og nærringsstoffer.

Hudens celler bliver dårligere til at reparere og gendanne sig.

flere og dybere rynker, samt grovere og tørre hud.

# data[].attributes.body
Mundhulen (cavitas oris)

tænder, tunge, spytkirtler

mekanisk fordøjelse

føde blandes med spyt

muskler omkring afgørende for synkning

Spiserøret (oesophagus)

går fra svælg til mavesæk

passere gennem diaphragma via et hul (hiatus)

Mavesækken (ventriculus/ventriklen)

ælter mad og presser det ned i tolvfingertarm

kan indeholde 1,5 liter - jo mere fyldt desto mere stiger trykket i abdomen og respiration påvirkes.

inderste lag af ventriculus er en slimhinde med kirtler - her produceres 2-3 liter mavesaft i døgnet.

Tolvfingertarm (duodenum)

25 cm lang

første del af tyndtarm

midt på udmunder kanal fra bugspytkirtel og lever - her får tarm tilført enzymer og salte

Tyndtarmen (jejunum og ileum)

jejunum er 4 meter lang

yderst er bughinden (peritoneum) som beskytter tarmen og holder den fast i bughulen

2 lag muskler som får tarmen til at trække sig sammen = peristaltiske bevægelser.

Tyktarm (colon)

klapper mellem colon og ileum - sikre tarmindhold ikke løber tilbage

hulrum i colon = blindtarm (appendix)

fire områder:

ascendes - opadstigende

trasversum - tværsgående

descendes - nedadstigende

sigmoideum - buet

glat slimhinde % optag - alt er optaget i tyndtarm.

opsuge væske og mineraler fra afføring til blod

Tarmflora

Endetarm (rectum)

føre fæces ud på det rigtige tidspunkt

udskillelse = defækation

Lever (hepar)

højre side under diaphragma

renser blodet

veneblod fra hele fordøjelsen samles i vena portae som fører til leveren

# data[].attributes.body
side 264 i SSS

Fra mave-tarm kanalen samles veneblodet i srørre og større vener for til sidst at mødes i portåren (vena portea hepatis)

Denne venesystem er mellem tarmkanalen og lever.

Portåren sikrer at veneblodet passere gennem leveren, inden det kommer ud i den nedre hulvene, for derefter at kører gennem hjertekredsløbet.

Bringer nærringsstoffer fra tarmen til leveren, som omdanner dem så de bliver anvendelige for cellerne.

Fører blod fra tarmene til lever, som renser det for farlige stoffer.

# data[].attributes.body
defineres som uregelmæssig og hård afføring, hvor man har en følelse af at der fortsat er afføring i tarmene.

når afføring er forsinket i tyktarm, bliver den hård og kan medøfre blokering i colon

Forebyggelse:

hydrering

fibre

aktivitet

Årsager:

medicin

diuretika

opioider

narkose

nedsat peristaltik

inaktivitet

immobilitet

dehydrering

feber

diabetes

kost

for lidt protein

for få fibre

for lille indtag

# data[].attributes.body
Er der nogle af beboerne på Futura plejehjem der er i særlig risiko for obstipation? Hvorfor?

Agnethe Jensen

Har altid været meget aktiv

Svær leddegigt

Osteoporose - sammenfald i ryggen.

Undervægtig - ingen appetit

Tendens til dehydrering og UVI

Inaktiv grundet frygt for fald

Går med rollator - kørestol ved længere ture

Agnethe Jensen er i særlig risiko, da hun plejede at være aktiv. Inaktivitet gør at peristaltikken ikke stimuleres, og derfor forbliver fæces samme sted i tamrne.

Derudover beskrives hun også som underernæret og med tendens til dehydrering. Jo mindre væskeindhold der er i kroppen, desto hårdre bliver fæces. Samtidig er det også gældende at jo færre fibre og proteiner, desto hårdere bliver fæces. Jo mindre indtag gør at der er for lidt i tyktarmen til at kunen fremprovokere peristaltiske bevægelser.

Bent Larsen

KOL

Fysisk hårdt arbejde

Øl og cigaretter

Begrænset energi

Åndnød

Undervægtig - dårlig appetit

Bent er også i risiko grundet hans undervægt, og den dårlige appetit. Han får heller ikke de fibre og proteiner der er nødvendige for at opretholde muskulaturen i tarmene, samt at fæces kan fastholde det vand der skal til for at flyde gennem tarmene.

Denne del af hans risikofaktorer ville dog kunne løses med eventuelt blød kost.

Bent har haft et hårdt fysisk arbejde, og er med årene blevet mere og mere inaktiv. Dermed bliver tarm peristaltikken ikke stimuleret, og jo længere tid bliver fæces i tyktarmen.

Fatima Hossein

Svært overvægtig

Diabetes

Søde sager

Udtalt funktionsdyspnø

Osteoporose

Fatima er i risiko da hun har tendens til søde sager, og måske derved ikke får opfyldt behovet for fibre og proteiner som er nødvendig for at tarm peristaltikken fungerer som den skal.

Derudover kan hendes diabetes være skyld i obstipation, da diuresen øges og glukose udskilles.

Viggo Mortensen

Aktiv livsstil

Militærmand

Alzherimers

Eksem

Astma

Viggo er ikke i risikogruppe for obstipation, som de andre. Han er en aktiv mand, og har ikke sygdomme som sammenkobles med obstipation. Hans laster ligger i eksem og astma.

Hvordan opstår obstipation?

Obstipation opstår ved at fæces bliver hård, og skaber en blokering i colon.

Kan opstå af dehydrering - da fæces har brug for væske, for at kunne have en konsistens der nemt kan passere i tarmene.

Kan opstå af kost - jo færre fibre og proteiner, desto hårdere bliver fæces. Proteiner hjælper til at styrke muskulaturen i tarmene, som sørger for de peritaltiske bevægelser.

Kan opstå ved inaktivitet og immobilitet - jo mindre bevægelse, desto længere tid bliver afføringen i tyktarmen.

Kan opstå som bivirkning af medicin, da det kan stoppe tarmenes peristaltiske bevægelser. Vanddrivende gør at der ikke er vand nok tilstede i tarmene.

Symptomer?

Mavesmerter (smerter i abdomen) - hård fæces trykker på smertereceptorer. Luft (flatus) i tarmene udspiler og skaber smerte.

Udspilet abdomen - fæces blokerer, så flatus ikke kan komme ud.

Hård og knoldet fæces - % væske i fæces. For få fibre til at binde væske. Ophobning af affalds- og giftstoffer.

Vandig afføring - kan sive forbi knolde af hård afføring = sterkoal diarré.

Hvordan forebygges obstipation ved hver enkelt beboer?

Agnethe - Fokus på kost. Fibre og proteiner. OBS væskeindtag - væskeskema? Styrke funktionen til mere bevægelse.

Bent - blød kost.

Fattima - Fokus på kost. Velbehandlet diabetes? BEhandling af overvægt el. fokus på bevægelse.

Viggo - ingen tiltag.

Hvilke konkrete handlinger vil du gøre ved vores 4 beboere, på baggrund af din viden om forebyggende tiltag - brug den mindmap du har lavet i forberedelsen.

Hvordan i praksis?

# data[].attributes.headline
Tema 1: Hudens anatomi - video (lektier)

# data[].attributes.subject
Tema 1: Hudens anatomi - video (lektier)

# data[].attributes.body
Hudens er det vigtigste beskyttelseslag mod miljøpåvirkninger.

Består af 3 lag:

Overhuden

består af døde hornceller = hornlag. Fornyes hver måned. Fedtholdige substanser i mellemrum = hudens beskyttelse.

Over hornlag ligger hudbarriere (fedt, vand, salt) ph 5,5 (syrebeskyttelseslag = danner ekstra barriere mod mikroorganismer og miljøpåvirkninger)

Hudbarriere reagerer kraftigt på vand, aggresiv hudrens, fugtighed.

Tør hud = huden ødelægges, fedtlag ødelægges = eksemproces

Cremer understøtte beskyttelsesfunktion

læderhuden

underhuden

# data[].attributes.body
Hvilke funktioner har huden?

beskytter mod miljøpåvirkninger

beskytter mod bakterier

mekanisk værn mod infektioner

forhindrer væsketab

barriere mod kemiske stoffer og mekanisk påvirkning

temperatur regulering - sved, stråling

sanseorgan

depotorgan for vitaminer

kroppens største organ

Hvad vil der ske hvis vi ikke havde hud?

Vi ville være modtagelige for infektioner

Dehydrering

Temperaturregulering

mangle sanser

vitaminmangel

# data[].attributes.body
Se video:

Hvad er gavnlig viden i forhold til observationer?

observer røde plamager, sprækker, temp.

Pleje af huden?

Sørge for at holde hudbarrieren fugtigt, med creme.

Subcutis - underhud:

fedtceller

væske

bindevæv

store blodkar

store nerver

Dermis - læderhud:

Fibroblaster, kollagen, elastiske fibre

nerver

føleorganer

blodkar

Dermis - 2 lag

1. Løst bindevæv og netværk af kollagen fibre

2. Grove kollagene fibre med elastiske fibre - makrofager. glat muskulatur, tværstribet muskulatur (memik)

Epidermis - overhud:

keratinocytter - 28 dage

immunforsvar

melanocytter - farvestof. beskyttelse mod UV. Delatger i omdannelse fra solens stråler til D-vitamin.

langerhans celler - sender besked til hjernen om at danne antistoffer - yderste forsvar.

merkelceller - sanseceller.

basalmembran

Består af 5 lag - hovedsageligt keratinocytter der udvikles fra det basale lag og op.

Hudens funktion

mekanisk værn mod infektioner

forhindrer væsketab

barriere mod kemiske stoffer og mekanisk påvirkning

temperatur regulering - sved, stråling

sandeorgan

depotorgan for vitaminer

kroppens største organ

# data[].attributes.body
Kobling til praksis?

Hvad observerede du?

Røde plamager på bryst, ribben og under armhule. Samt en større knude/cyste i brystet.

Hvordan håndterede du borgeren?

Kontaktede SSA som kontaktede SP.

Hvad fejlede han/hun?

Hudeksemet blev behandlet med dermovat. Det var en reaktion på diagnosen der kom nogle dage senere: brystcancer.

Kunne tilstanden være forebygget?

nej.