# data[].attributes.body
Vil det være anledning til å gi innspill til lovendring som trådte i kraft i juli i år? Disse angår ikke de nye lovforslagene, men vi ser behov for avklaring vedrørende den nye regelen om redusert introduksjonsstønad for par uten barn.

# data[].attributes.body
Vanskelig å implementere for deltakere som har svært lav progresjon i norsk (under A1). Arbeidsgivere sier nei til deltakere som har språknivå under A2

# data[].attributes.body
Når det gjelder utvidelse av retten til introduksjonsprogram fra 55 år til 60 år, vil de som allerede er bosatt i kommunen få rett til dette (eller gjelder det bare nye bosettinger)?

# data[].attributes.body
Vi opplever at det er behov for foreldreveiledning, også for ukrainere. Mener det ikke bør forkortes.

# data[].attributes.body
Utrolig ambisiøs at alle obligatoriske kurs skal være ferdig før deltakere begynner intro program!! Hvilke kommune har ressurser til dette???

# data[].attributes.body
Dette har fått veldig god respons, og deltakerne synes dette er et godt tiltak. Kurset krever lite ressurser, og bør ikke forkortes.

# data[].attributes.headline
Kan dere utdype for de som kommet uten å ha fullført grunnskole? Det er ikke alle fylker som tilbyr kombinasjon av modulopplæring grunnskole og modulopplæring på v.g.s.

# data[].attributes.subject
Kan dere utdype for de som kommet uten å ha fullført grunnskole? Det er ikke alle fylker som tilbyr kombinasjon av modulopplæring grunnskole og modulopplæring på v.g.s.

# data[].attributes.body
Regner med at de økonomiske virkemidlene til kommunene blir økt med økt tid i introduksjonsprogrammet. Mye av tilskuddet man får i dag, går ut igjen i induksjonsstøtte til deltakerene.

# data[].attributes.body
Det er bra at det er tenkt at flere skal få realkompetansevurdering og kombinert grunnskole/vgs. det er imidlertid lite sannsynlig at tydliggjøring i integreringsloven vil føre til endring i praksis så lenge det ikke følges opp med krav i opplæringsloven.

Kommunene jobber også i dag f.eks. for økt bruk av rkv, men mange kommuner og fylkeskommuner bruker tilbyr ikke rkv med tolk fordi det ikke er en må-regel. Dette fører til at det er lite realistisk for nyankomne å benytte seg av rkv. Det er også utfordringeR med rkv i norskfaget - her må man se mer helhetlig på kompetanse! Man kan f eks ha grunnskolekompetanse uten å kunne norsk.

På samme måte er kombinasjonsløpet foreløpig en kan-ordning. Det er derfor for tidlig å fjerne mulighet til å ha fullført grunnskole som sluttmål. Flere fylker åpner ikke for dette. Det er også sårbart for deltakere med ungdomsrett som ikke er kandidater for kombinasjonsløp.

# data[].attributes.body
Vil det i forslaget komme endringer på når i prosessen og hvordan karriereveiledning skal gjennomføres?

# data[].attributes.body
Unge som trenger lange opplæringsløp, og som ikke kan fullføre vgs innenfor rammen bør få lengste programtid. Ungdomsrett gir per i dag lite fleksibilitet og det tar lang tid å fullføre for mange. Disse bør få støtte til å komme så langt som mulig i løpet.

# data[].attributes.headline
Samfunnskunnskap for personer med kollektiv beskyttelse i introprogram

# data[].attributes.subject
Samfunnskunnskap for personer med kollektiv beskyttelse i introprogram

# data[].attributes.body
Slik vi forstår forslaget vil personer med kollektiv beskyttelse få introprogram etter ordinære regler, og dermed samfunnskunnskap som obligatorisk element i program. Samtidig vil de fremdeles bare ha rett til norskopplæring (og ikke samfunnskunnskap) etter midlertidig kapittel, og dermed utløse ettårig norsktilskudd. Er det meningen at kommunene skal tilby samfunnskunnskap til denne gruppen uten å motta ordinært norsktilskudd?

# data[].attributes.body
Unntaket fra utdanningskravet i gsu-listen for deltakere fra Ukraina er svært uheldig. Det fører til uheldig forskjellsbehandling, samt at de som har behov for opplæring ikke får fullført.

Det fører også til mye forvirring i kommunene. Mange tror at unntaket også gjelder opptak til universitet, og dette fører igjen til feilinformasjon til ukrainere.

Det er unødvendig komplisert og svært uheldig på mange måter.

# data[].attributes.headline
Skal det nå innføres individuell karriereveiledning for deltakere med kollektiv beskyttelse?

# data[].attributes.subject
Skal det nå innføres individuell karriereveiledning for deltakere med kollektiv beskyttelse?

# data[].attributes.body
At de midlertidige reglene oppheves vil jo innebære at Ukrainere får både rett og plikt. Kan ikke se at dette er særlig omtalt i høringsnotatet. Har departementet gjort vurderinger på at det innføres plikt for dem?

# data[].attributes.body
Kommunene får fortsatt nye deltakere med rettigheter etter gammel lov. Gjelder hovedsakelig personer med opphold etter utl. Paragraf 53. Er det mulig å gi disse rettigheter etter ny lov?

# data[].attributes.headline
Fokuser kun på norskundervisning og arbeidsrettede tiltak i introduksjonsprogrammet. Fjern foreldreveiledning og livsmestring. Ukrainske har behov for mest mulig norskundervisning for å komme raskere i arbeid, og vi ser at de med kortere programtid ikke oppnår gode nok språkkunnskaper for å komme inn på arbeidsmarkedet og jobbe selvstendig.

# data[].attributes.subject
Fokuser kun på norskundervisning og arbeidsrettede tiltak i introduksjonsprogrammet. Fjern foreldreveiledning og livsmestring. Ukrainske har behov for mest mulig norskundervisning for å komme raskere i arbeid, og vi ser at de med kortere programtid ikke oppnår gode nok språkkunnskaper for å komme inn på arbeidsmarkedet og jobbe selvstendig.

# data[].attributes.body
Integreringskontrakt - Hva er argumentet for å fortsette med dette dokumentet? Opplever ikke at flyktninger har noen nytte av det og at det er unødvendig bruk av tid.

Alder har(ofte) mye å si for progresjon, men det påvirker ikke programtid og mål i integreringsloven. Hvorfor sees det ikke på at det er variasjon mellom å være 18 og 55?

Kravet om arbeidsretting 15t, enorm kostnad for kommunen. Må ha to tydelige løp. Praksisplasser for deltakere med under A2 norsk er det få av. Hvordan skal dette finansieres i en utfordet kommuneøkonomi? Kravene i arbeidsmarkedet og kurs til norsk er ofte B1.

# data[].attributes.body
Når dere sier «med videregående skole», mener dere da godkjent videregående skole i Norge? Er dette da avklart med departementet for høyere utdanning at de vil korte ned på behandlingstid for vurdering?

# data[].attributes.body
Norskundervisning er det viktigste for å få ukrainere inn i arbeid. Fokus må ligge her! Livsmestring og foraldreveiledning kan fjernes eller forkortes.

# data[].attributes.body
Videregående opplæring har lite nytte for flyktningene dersom denne ikke er arbeidsrettet og fører til arbeid i etterkant. Med mindre man er ung og har ambisjoner om universitet/høyskole.

# data[].attributes.body
Kompetansekartlegging i imdi bør være gjort før de forlater mottak.

# data[].attributes.headline
Ettersom departementet ikke foreslår å oppheve $ 37d, så antas det at Ukrainere fortsatt ikke skal ha rett og plikt til norsk eller samfunnsfag. Er dette riktig forstått? 

# data[].attributes.subject
Ettersom departementet ikke foreslår å oppheve $ 37d, så antas det at Ukrainere fortsatt ikke skal ha rett og plikt til norsk eller samfunnsfag. Er dette riktig forstått? 

# data[].attributes.body
Kan ikke se at dette er omtalt i forslag til ny $$ 13 eller 14.

# data[].attributes.body
Integreringskontrakten må skrotes. Den har ingen praktisk betydning, og fører bare til mer papirarbeid og byråkrati. For nyankomne må man prøve å ha fokus på de viktige og nyttige tingene. Integreringsplanen holder i massevis. Malen som er utarbeidet for kontrakten er også elendig.