# data[].attributes.body
Aase, 82 år, hjemmegående, tidligere medhjælpende hustru i ægtefældes tømrerfirma, enke: Osteoporose, delir, anæmi. Har for nylig haft et sammenfald i ryggen, som giver hende smerter. Aase er netop blevet indlagt med pneumoni og anæmi. Hun falder på afdelingen og pådrager sig en hoftefraktur. Bliver udskrevet til døgnrehabilitering.

# data[].attributes.body
Læringsmål

4.1

Eleven kan anvende screeningsredskaber til vurdering af borgerens/patientens funktionsevne i det tværfaglige samarbejde.

4.2

Eleven kan ud fra viden om borgerens funktionsevne vurdere borgerens/patientens behov for en forebyggende indsats.

Succeskriterier:

Du kan anvende screening redskab Bathel 20 til at vurdere Aases og Rosas funktionsevne.

Du kan vise hvordan du vil motivere Aase

Du kan anvende din viden fra din ICF oplærings opgave (1B) til at vurdere Aases funktionsevne.

Du kan vise hvilke SSA opgaver der kan understøtte Rosas genoptræningsplan

# data[].attributes.body
Lektier til 3 modulers SFR

SFR kap 1

SFR kap 8.

SFR kap 13.

SFR kap 16.

# data[].attributes.body
Plan for modulerne

Vi starter emnet screeningsredskaber op med øvelsen one-pair-shair.

Jeg håber der er tid til en kort opsamling på disse SFR moduler med metoden fishbowl om emnet patientinvolvering og fælles beslutningstagen.

# data[].attributes.body
Vurdering af Rosas funktionsevne og plejebehov i hjemmet.

Rosa er på vej til udskrivelse - sammen kigger I i hendes genoptræningsplan (GOP) igennem. Der er flere ting hun er i tvivl om hvad betyder.

Se GOP'en igennem og forklar Rosa hvad planen indeholder - kom herefter med et bud på hvilke SSA-opgaver der, i kommunalt regi, kan understøtte Rosas genoptræning.

Vis hvordan i vil arbejde patient involverende og med fælles beslutningstagen når jeres redskab er GOP´en.

# data[].attributes.body
CFS

Den 1. juli 2025 træder den nye ældrelov i kraft med et tydeligt fokus på helhedsorienteret pleje, tværfagligt samarbejde og borgerens ret til medbestemmelse.

Helhedspleje: Pleje, genoptræning, forebyggelse og omsorg skal indgå som en helhed i borgerens forløb. Helhedspleje skal bygge på konkrete og fælles aftalte screeninger, observationer og andre pleje- og sundhedsfaglige data.
- Clinical Frailty Scale (CFS) er et velegnet redskab til at identificere de borgere, der i særlig grad har behov for helhedspleje.

Orienter jer i screeningsredskabet CFS og udfyld på Åse og Rosa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Clinical Frailty Scale (CFS) - Lægenoter

# data[].attributes.attachment_link.description
Clinical Frailty Scale (CFS) er et hurtigt screeningsværktøj til at måle skrøbelighed/frailty hos ældre. Den er aktuelt kun valideret til personer på 65 år og

# data[].attributes.attachment_link.description
Et hoftebrud er et brud i den øverste del af lårbensknoglen. Her er nogle af de oplysninger, som du og dine pårørende kan have brug for under og efter indlæggelsen.

# data[].attributes.body
Mobilisering af Aase

Aase har gennemgået en vellykket operation og har modtaget instruktion og første mobilisering af fysioterapeuten. Hun har dog svært ved at forstå at hun allerede skal op og i gang så kort tid efter operationen.

Det er din opgave at motivere Aase til aktivitet og træning på afdelingen - gå på opdagelse (fx. via sundhed.dk) efter gode argumenter og vis hvordan du vil få Aase op og i gang.

1. I skal vise hvordan i formidler de gode argumenter og hvordan Aase motiveres.

2. I skal nu inddrage jeres viden om Åses funktionsnedsættelser og jeres viden fra ICF modellen til at vurdere Åses behov for den rehabiliterende indsats..

3. Lav en plan for Aases daglige træning og aktivitet, som lægges i hendes journal og følger hende på døgnrehabiliteringen - HUSK at arbejde efter SMART mål.

4. Åses datter dukker op på afdelingen, hun er uddannet ergoterapeut og stiller høje krav til jeres træningsindsats med Åse. Hun insisterer på at vi arbejder med patientinvolvering og fælles beslutningstagning. Hvordan imødekommer i dette? (Vi bruger dette spørgsmål til at samle op på dagens arbejde)

# data[].attributes.headline
forklarelse ift. træning fra sygehus pjerce:

# data[].attributes.subject
forklarelse ift. træning fra sygehus pjerce:

# data[].attributes.body
SMART​

​

S (Specifikt): Åse skal gå 5-7 meter med talestole​

M (Måleligt): Måles dagligt og dokumentation​

A (Attraktiv): Åse ønsker at gå fra seng til stole​

R (Realistisk): Med daglig træning og støtte​

T (Tidsbestemt): Målet skal nås inden 1 dag

# data[].attributes.body
KOL:

Det er en kronisk lungesygdom, der gør det svært at trække vejret, og som udvikler sig over tid. Ordet "kronisk" betyder, at sygdommen er vedvarende og ikke kan helbredes, og "obstruktiv" betyder, at luftvejene i lungerne er forsnævrede, hvilket begrænser luftpassagen.

Dyspnø:

navn for åndenød eller besværet vejrtrækning.

Hviledyspnø:

person oplever vejrtræknings besvær, selvom vedkommende blot sidder eller ligger stille og ikke udfører nogen fysisk anstrengelse.

Ekspektrations hoste = purulent:

hoster slim eller sekret op fra lungerne eller de nedre luftveje.

Pulmonal Hyperinflation:

lungerne er udvidet ud over deres normale størrelse, fordi der er fanget for meget luft i dem. Det opstår, når luft har svært ved at komme ud af lungerne ved udånding, hvilket får lungerne til at blive overfyldte med gammel luft.

Dette fænomen er særligt udbredt hos personer med kroniske lungesygdomme, hvor luftvejene er forsnævrede eller lungevævet er beskadiget.

# data[].attributes.body
at støtte Rosa at komme fra liggende til siddende

at støtte Rosa at træne gang i barre og på trappegang.

at støtte Rosa at informere/forklare om hverdagsrehabilitering indsats fx. personlig pleje, praktisk opgaver og mm

Tydeligt kommunikation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du har fået et brud omkring din hofte, som er blevet opereret.

Det er vigtigt, at du følger dette træningsprogram for at opnå det bedst mulige resultat efter din operation.

Formålet med træningen er at nedsætte smerter og gøre dit ben stærkere og mere stabilt, så du kan deltage i almindelige dagligdags aktiviteter.

Vær opmærksom på

Det er vigtigt, at du kommer ud af sengen flere gange dagligt, og at du starter med dette allerede få timer efter operationen.

Du skal op at sidde på sengekanten, over i en stol til måltiderne og gå til toilettet med relevant ganghjælpemiddel. Alt dette skal du gøre flere gange dagligt, for at du kommer dig bedst muligt.

Du skal supplere din træning med daglige gåture. Start ud med små ture og øg stille og roligt distancen, efterhånden som du kan holde til det.

Det er helt naturligt, at dit ben kan være hævet i lang tid efter operationen.

Hvis dit ben hæver, er det en god idé at tage et hvil med benet opad. Sørg for at fødderne er over hjertehøjde og vip med fødderne. Det hjælper på hævelsen.

Øvelser

Vi anbefaler, at du træner to gange om dagen, og at hver øvelse gentages 15-20 gange.

Øvelserne skal laves i et stille og roligt tempo, så du har kontrol over bevægelserne

Øvelserne kan godt medføre en let smerte, og du må gerne kunne mærke træthed og ømhed i musklerne

Øvelserne må også gerne udføres med det ikke-opererede ben

Du kan øge blodcirkulationen i benene ved at lave venepumpeøvelser.

Start med øvelserne så snart du har følelse i benet efter bedøvelsen.

Venepumpeøvelserne er især vigtige de første dage efter operationen og hvis du oplever, at benet hæver meget.

Vip med fødderne

Bøj og stræk dit opererede ben ved at lade hælen glide på underlaget

Spænd ballerne og pres knæene ned i madrassen. Hold spændingen i 5 sekunder og slip igen

Øvelse 1 - Styrke af underbenene

Stå med lige meget vægt på begge ben og støtte ved et bord.

Kom op på tæer - kom langsomt ned igen.

Løft tæerne og kom op på hælene - kom langsomt ned igen.

Øvelse 2 - Styrke af baldemuskler og lårets forside

Stå med lige meget vægt på begge ben og støtte ved et bord.

Bøj langsomt ned i hofte og knæ, mens overkroppen lænes let frem - ret op igen.

Øvelse 3 - Styrke af baldemusklerne

Stå med støtte ved et bord.

Før benet bagud. Foden skal være fri af gulvet. Før benet tilbage igen.

Du skal undgå at svaje i lænden og bøje overkroppen fremover.

Øvelse 4 - Styrke af hoftens yderside

Stå med støtte ved et bord.

Før benet langsomt ud til siden og langsomt tilbage igen.

Foden skal være fri af gulvet og tæerne pege lige frem.

Øvelse 5 - Styrke af lårets forside

Sid på en stol. Bøj foden op mod næsen og stræk knæet.

Hold stillingen nogle sekunder og sænk benet langsomt.

Træk herefter benet så langt ind under stolen som muligt. Hold stillingen nogle sekunder og før langsomt foden frem igen.

Øvelse 6 - Styrke af baldemusklerne

Lig på ryggen med bøjede ben og fødderne i gulvet.

Spænd baldemusklerne og løft bagdelen. Tæl til 5 - sænk langsomt bagdelen igen.

Videre forløb

I forbindelse med udskrivelsen fra hospitalet bliver du tilbudt genoptræning i kommunen.

Det er kommunens fysioterapeuter, der varetager den videre træning. Når de instruerer dig i andre øvelser end dem, du har fået på hospitalet, er det dem, du skal følge.

Kontakt

Kontakt

Fysio- og Ergoterapien
Østervangsvej 54
Indgang - gå til
8930 Randers NØ

Tlf. 78 42 19 80
Telefontid: alle hverdage kl. 8.00-11.30

Direkte link til denne side: www.fys3.randers.rm.dk

Brug ikke informationen på denne side til at stille dine egne diagnoser, og følg kun instruktionerne i vejledningen, hvis hospitalet har henvist dig til siden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Øvelsesprogram efter operation for hoftebrud

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du er blevet opereret for hoftebrud på Regionshospitalet Randers, kan du her se, hvad du bagefter skal være opmærksom på, og hvilke øvelser du skal lave.

# data[].attributes.headline
Sådan arbejder vi patientinvolverende og med fælles beslutningstagen

# data[].attributes.subject
Sådan arbejder vi patientinvolverende og med fælles beslutningstagen

# data[].attributes.body
Vi skal arbejde ud fra en systematisk proces, hvor patienten aktivt involveres i planlægningen og udførelsen af genoptræningen. Det indebærer at skabe et åbent og respektfuldt samarbejde, hvor patientens ønsker og værdier respekteres, og hvor der tages højde for både fagligt og anbefalinger og patientens personlige præferencer.

Sådan kan du arbejde patientinvolverende og med fælles beslutningstagning:

1. 1. Inddrag patienten fra starten:

1. Diskussion af genoptræningsbehov: Tal med patienten om deres behov og mål med genoptræningen. Hvad er deres ønsker, og hvad er vigtigt for dem?

1. Beskrivelse af genoptræningsplan: Forklar patienten genoptræningsplanen, inklusive de forskellige øvelser, aktiviteter og træningsmetoder. Vær tydelig og brug et sprog, som patienten forstår.

1. Inddrag patienten i valg af øvelser: Spørg patienten, hvilke øvelser og aktiviteter de foretrækker, og hvorvidt de er motiverede til at deltage i genoptræningen.

2. 2. Aktiv involvering i planlægningen:

2. Diskussion af genoptræningsfaser: Beskriv de forskellige faser i genoptræningsforløbet og patientens rolle i hver fase.

2. Tilpasning af genoptræningsplanen: Tjek regelmæssigt med patienten, om genoptræningsplanen er passende og effektiv. Juster planen efter behov og patientens ønsker.

2. Brugerdefinerede mål: Hjælp patienten med at definere mål for genoptræningen, som er vigtige for dem.

3. 3. Fælles beslutningstagning:

3. Diskussion af risici og fordele: Beskriv de mulige risici og fordele ved genoptræningsplanen og de forskellige aktiviteter.

3. Tænk med patienten: Samtal med patienten om deres holdninger og overvejelser, og hvordan genoptræningsplanen kan tilpasses deres personlige ønsker og behov.

3. Fælles aftale om beslutning: Indgå en aftale med patienten om, hvordan genoptræningsforløbet skal gøres og hvilke aktiviteter der skal indgå.

4. 4. Motivationsfaktorer:

4. Positive forventninger: Beskriv de positive forventninger til genoptræningen og de resultater, som patienten kan opnå.

4. Anvendelse af beslutningsstøtteværktøjer: Brug eventuelle beslutningsstøtteværktøjer, der kan hjælpe patienten med at træffe en beslutning,.

4. Motivationsfokus: Fokuser på de positive aspekter ved genoptræningen og patientens egen ekspertise.

5. 5. Dokumentation og evaluering:

5. Regelmæssig evaluering: Evaluér regelmæssigt genoptræningsforløbet og juster planen, hvis det er nødvendigt.

5. Inddrag patienten i evalueringen: Spørg patienten, hvad de synes om genoptræningsforløbet og om de er tilfredse med resultaterne.

5. Dokumentation af fælles beslutninger: Dokumentér de beslutninger, der træffes i fællesskab med patienten.