# data[].attributes.body
Bakgrunn:

Akutt forverring av KOLS har ofte luftveisinfeksjon som årsak. Forverring kan også ses samtidig med hjerteinfarkt, hjertesvikt, eventuelt apsirasjon og lungeemboli. KOLS-pasienter har ofte lavere oksygenmetning til vanlig enn andre. Noen har også kronisk økt karbondioksidsnivå (EtCO2) og respirasjonsreguleringen kan være basert på oksygeninnholdet i blodet.

Symptomer og tegn:

Forverring av tidligere stabil sykdom med økt dyspnè, spesielt på utpust, økt hoste, blakket/farget oppspytt, evt. øvre luftveissymptomer. Økt hvesing, tetthet i brystet. Redusert toleranse for bevegelse. Økt utmattelse.

Alvorlige symptomer: Markert reduksjon i vanlig aktivitet. Uttalt dyspnè, utpust mot lukkede lepper, bruk av hjelpemuskulatur. Nyoppstått cyanose, takykardi. Akutt forvirring. Nyoppstått ødem. Hjertestans.

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Respirasjonsfrekvens

SpO2

EtCO2 ved RF >30, nedsatt bevissthet eller SpO2 <75%

Sekundærundersøkelsen

Tatt egne medikamenter? Effekt?

Pasientens vanlige oksygenmetning

Vurder om symptomene skyldes KOLS-forverring eller har annen årsak

Brystsmerter og feber er uvanlige symptomer

Vurder 12-kanals EKG

Behandling og observasjon:

Reevaluer ABCDE

Respirasjonsfrekvens, dybde og grad av våkenhet følges nøye av hensyn til mulig CO2-opphopning

Tiltrer Okysgenbehandling til oksygenmetning 88-90%

Annen akutt sykdom eller skade hos KOLS pasient kan kreve en høyere SpO2. Vær forberedt på å gi assistert ventilasjon i slike tilfeller (fare for CO2-opphopning)

Inhalasjon av Ventoline og atrovent på samme forstøver, flow 6-8 l/m. Salbutamol kan gjentas etter 10-15 minutter hvis ingen effekt. Ipratropiumbromid gis bare en gang.

Solu-cortef iv

Vurder CPAP

Evt. støtteventilasjon med maske-bag (utslitt pasient, rask respirasjn, apnèperioder)

Lav terskel for konsultasjon og bistand av lege/luftambulanse ved fallende SpO2 og tegn til utmattelse til tross for adekvat behandling.

# data[].attributes.body
Prosedyren beskriver fjerning av fremmedlegeme hos pasient i sirkulasjonsstans eller nærstans. For pasienter som klarer å trekke pusten selv er det mer effektivt å hoste eller utføre heimlich/dunke pasienten i ryggen.

Symptomer og tegn:

Bevisstløs uten normal respirasjon, evt. agonal respirasjon evt. med sirkulasjon som er i ferd med å falle bort.

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Utstyr:

Laryngoskopblader tilpasset alder og størrelse (MAC # 1-4) utfra alder og størrelse

Laryngoskopskaft

Magills tang tilpasset alder og størrelse (16cm, 20cm og/eller 24cm)

Ventilasjonsmaske tilpasset alder og størrelse

Ventilasjonsbag tilpasset alder og størrelse

Utførelse:

Start AHLR, unngå unødvendig opphold i brystkompresjoner. Be om bistand av spesialressurs

Åpne munnen og se etter fremmedlegeme før innblåsning

Fjern synlig fremmedlegeme

Bruk evt. magills tang tilpasset pasientens alder

Dersom man ikke ser fremmedlegeme benyttes et laryngoskop med et blad tilpasset pasientens alder

Leire pasienten i sniffing position, legg evt. noe under skuldre/hodet

Ta laryngoskopet i venstre hånd og åpne pasientens munn med høyre hånd

Gå ned med laryngoskopet i pasientens høyre munnvik og ned til tungeroten

Trekk tungen over til venstre og løft i laryngoskopet i retning av skaftet. Unngå å bikke skopet bakover mot tennene

Visualiser epiglottis - se etter fremmedlegeme

Fjern med magills tang

Fortsett AHLR etter algoritme

Evakuering og transport:

Som ved stans forøvrig

Destinasjon:

Vanligvis nærmeste akuttsykehus

# data[].attributes.body
Vi puster gjennom nesen (eller munnen), som fører oksygen ned i luftrøret, og deretter ned til bronkier. Disse bronkiene vil deretter dele seg opp i mindre deler som vi kaller bronkioler, før de deretter går ned i små luftbobler som kalles alveoler.

# data[].attributes.body
Respirasjon er det som skjer når det utveksles oksygen og karbondioksid mellom kroppen og atmosfæren. det foregår ved at oksygen pustes inn i lungene, tas opp i blodet i lungenes kapillærer, og fraktes videre til alle cellene i kroppen.

# data[].attributes.body
X - vurder skademekanikk mtp stor blødning

Utfør "bloodswipe" ved aktuell skademekanikk

Tiltak ved funn:

Direkte trykk mot blødning med blødningskntroll.

Opprett direkte trykk minst 10 min

Turnikè korrekt plassert 5-10 cm over blødning

Pakking av sår med kontinuerlig blødningskontroll

A - Vurdering av luftveiene

Inspeksjon av munnhulen - fjern snus, tyggis osv.

Se etter avvikende forhold som hevelse, rødhet, sår, løse tenner osv.

Lytt etter lyder fra luftvei

Tiltak ved funn:

Kjeveløft med sug/rens av luftvei hvis påkrevd

Leiring - sideleie, flatt leie, elevert overkropp)

Vurder intitial manuell nakkestabilisering

B - vurdering av pustearbeid

Vurder pustefrekvens - rask/langsom/normal/dybe

Tiltak ved funn:

Auskultasjon mtp sidelikhet i lungelyder - dyspne?

Se etter bruk av hjelpemuskulatur og evt. cyanose

Inspiser toraxbevegelse - sidelik ventilasjon

Palper toraks - ømhet og subkutnt emfysem

Vurder o2 behandling/ventilasjonsstøtte ved behov

C - vurdering av sirkulasjonen

Vurder hudfarge - normal, blek

Vurder hud - tørr, varm, kald, klam

Vurder pulskvalitet - carotis og radialis

Vurder kapillærfylning

Tiltak ved funn:

Fysisk undersøkelse av mage, bekken (ikke palpasjon), lårben, armer

Iverksett sirkulasjonsstøttende tiltak hvis nødvendig

D - vurdering av bevissthet GCS eller ACVPU

Vurder GCS - glasgow coma scale

Vurder ACVPU - awake, confusion, verbal, pain, unconscious

Kontroller kort- og langtidshukommelse

Tiltak ved funn:

Grov perifer nevrologisk undersøkelse - sensibilitetsforandring, endret kraft i ekstrimiteter, sidelikt

Blodsukkermåling

Pupillekontroll

E - vurdering av omgivelser

Vurder skademekanikk

Vurder miljøet rundt pasienten - lukt, temperatur, medisinemballasje ved pas

Tiltak ved funn:

Avdekning i forhold til øvrige funn - smertefokus etc.

Vurder hypotermiprofylakse - kald pasient? - Tildekke

VURDER ALVORLIGHETSGRAD:

IKKE KRITISK/POTENSIELT KRITISK/KRITISK

# data[].attributes.body
S - Avdekket primærsymptom?

O - Oppstart primærsymptom? Brå eller gradvis symptomdebut?

P - Hva forbedrer/forverrer?

Q - Beskrivelse av ubehag/smerte

R - Er det utstråling? Er det andre smerter/ubehag?

S - Opplevd smerte NRS/VAS

T - Oppsto smertene umiddelbart? Har smertene blitt sterkere/mindre?

A - Kjente allergier? Tidligere reaksjoner på medisiner?

M - Faste medisiner? Inntatt medisiner nå?

P - Tidligere kjente sykdommer? Nylige innleggelser i sykehus?

L - Siste inntak av mat/drikke?

E - Hva gjorde pas. før debut? Gjort noe spesielt siste dager?

R - Risikofaktorer i hht traumemanual

Alder over 60 år?

Alder under 5 år?

Alvorlig underliggende grunnsykdom?

Gravid pasient > uke 20?

Økt blødningsfare/antikoagulert?

Ruspåvirkning?

# data[].attributes.body
Respirasjonsfrekvens (12-18/min)

SpO2 (95-100%)

Puls (60-110/min)

Hjertefrekvens (60-100/min)

Blodtrykk (>90/60,<140/90)

Temperatur (36,5-37,5*C)

GCS (3-15)

Blodsukker (4-6 mmol/liter)

# data[].attributes.body
Hode

Kjennes kraniet helt, følbare "step", asymmetri

Blod eller væske fra øreganger eller nese

Tegn til øyeskade

Ved ansiktsskade: "passer bittet som før?"

Endret sensibilitet eller motorikk i ansikt

Nakke/hals

Feilstilling

Tegn til luftveisobstruksjon (stridor, heshet)

Midtstilt trakea

Subkutant emfysem

Halsvenestuvning

Kjenn langs ryggtaggene (smerter, step, feilstilling)

Bryst og armhuler

Stabil thorax

Subkutant emfysem

Penetrerende skade: undersøk spesielt armhuler

Buk

Trykk forsiktig i hvert kvadrant (smerte, myk eller hard)

Bekken og skritt

Feilstilling, asymmetri

Penetrerende skade: undersøk spesielt perineum/skritt

Synlig blødning fra urinveier/vagina/rektum

IKKE TEST STABILITET I BEKKEN

Ekstremiteter

Feilstilling, akseknekk

Undersøk distal status (sirkulasjon, sensibilitet, motorikk)'

Rygg

Undersøkes hvis mulig, rapporter utført/ikke utført

Kjenn langs ryggtaggene (smerter, step, feilstilling)

# data[].attributes.body
Oksygen flow 6-8 Liter/minutt

Medikamenter:

Ventoline

Atrovent

Hvis noen av medikamentene brukes alene, tilsettes 2ml NaCl

# data[].attributes.body
PEEP er en forkortelse for Positive End Expiratory Pressure. Ventilen sørger for at det gjenstår et høyere positivt trykk i lunger og luftveier etter at utåndingen er avsluttet. PEEP brukes ved kontrollert ventilasjon (maske-bag). Effekten likner på CPAP for en spontant pustende pasient, kollaberte alveoler ekspanderes og oksygeneringen forbedres.

Indikasjoner:

HLR ved lungeødem

Drukning

Indikasjon for CPAP, men pasienten er så sliten at han/hun knapt puster selv. Assister derfor ventilasjonen med bag/maske påmontert PEEP-ventil i stede

Dersom man må koble fra pasientens BIPAP (CPAP kan ikke erstatte BIPAP!)

Indikasjoner:

Pneumothorax

Montering:

Ventilen settes på en såkalt "ekspirasjonsdidverter" og monteres på baggen

Typer:

Grønn/turkis: 2,5. 10mmHg

Normal innstilling:

Ventilhodet dreises/skrus inntil det dekker inn til 5-merket. Overtrykket er da +5mmHg (+5cmH2O). Kan økestil 10mmHg.

# data[].attributes.body
Nakkekontroll, manuell stabilisering, kjevegrep

# data[].attributes.body
Situasjon

Skademekanikk

Sikkerhet

# data[].attributes.body
ISBAR, ATMIST

Fastlege

LV-lege

Barnelege

AMK-lege

Anestesilege

Kardiolog

Nevrolog

Ortoped/kirurg

Sykepleier fra akuttmottak - melde inn

# data[].attributes.body
STÅ:

Sikkerhet

Tillit

Åversikt (Oversikt)

# data[].attributes.body
Identifikasjon

Dette er ambulansearbeider xx i ambulanse xxx

Vi befinner oss (lokalisasjon) sammen med pasient xx med personnummer

Situasjon

Kort og relevant beskrivelse av hva som er problemet

Bakgrunn

Relevant bakrgunn

Aktuell tilstand (klinisk og vitale parametere)

Funn ved primæundersøkelse

A: luftvei

B: respirasjonsfrekvens, SaO2

C: puls, BT, kapillærfylning

D: GCS, bevegelser alle 4, NRS (smertescore)

E: temperatur

Funn ved sekundærundersøkelse

Relevante funn i forhold til den aktuelle problematikken

Råd (gi eller be om råd til videre behandling)

Umiddelbare tiltak

Medikamentdose/smertelindring

# data[].attributes.body
Grab and go-prinsippet

Load and go-prinsippet

Stay in place-prinsippet

# data[].attributes.body
Total liter = Bar x Liter på flaske

Tid = Liter per minutt x Antall liter

# data[].attributes.body
Blod

Oppkast

Slim

Fremmedlegeme

Ødemer

Tenner

# data[].attributes.body
Utstyr:

Rene hansker

Stasebånd

Venekanyle (sikkerhetskanyle)

NaCl 9mg/ml i 5ml-sprøyte

Desinfeksjonswipes og tupfere

Treveiskran med forlengelesslange

Tape

Plaster

Gul kanyleboks

Innleggelse:

Håndhygiene

Informer pas

Sett på stasebåndet 5-10cm over planlagt innsstikssted

Be evt. pas knytte og åpne hånden, gni evt. langs åren for å få den frem. Pas kan også lå hånda henge nedover

Ta på rene hansker

Desinfiser innstikkssted

La desinfeksjonsmiddel virke minimum 30 sek

Unngå å berøre innstikksstedet etter desinfeksjon

Stram huden nedenfor innstikksstedet i motsatt retning av stikkretningen for å hindre åren i å rulle

Stikk kanylen inn og vent på blodsvar

Før kanylen 1-2 mm lengre inn i venen

Trekk nålen ut ca. 5 mm og før kateter helt inn i venen

Løsne stasebåndet

Hold en finger på venen, fjern nålen og kast den i gul kanylebks

Ta på plaster

Gjennomskyll kanyle med 5 ml NaCl 9mg/ml

Ta av hansker, håndsprit

Ta ut kanyle:

Fjern plaster

Hold et trykk over venen på innstikksstedet og trekk kanylen ut

Legg på ren kompress og tape, og komprimer til det stopper å blø

# data[].attributes.body
Generelt:

Fremmedlegeme i luftveiene er hyppigst hos barn under tre år, (samt rusede voksne og eldre pleietrengende). Tilstanden er livstruende. Svelgede fremmedlegemer som knappecellebatteri kan etse hull på magesekk og spiserør i løpet av to timer. Benytt helikopter dersom 30 min eller mer kan spares i transporttid. Gjelder både barn og voksne.

Symptomer:

Plutselig start av symptomer

Tar seg til halsen, peker mot hals/bryst

Pipende/hvesende respirasjon/respirasjonsstans

Cyanose

Eventuelt bevissthetstap og hjertestans

Behandling:

Våken pasient som klarer å trekke noe luft ned i bronkiene:

Oppfordre pasienten til å hoste kraftig (mest effektivt)

Våken pasient som ikke klarer å puste (helt blokkert luftvei):

Heimlich manøver

Bevisstløs pasient:

Standard HLR

Sjekk med laryngoskop etter fremmedlegeme i munnen før hver serie av innblåsninger

Bruk Magillstang til å fjerne synbare fremedlegemer når du laryngoskoperer

Baby (barn under 1 år):

Plasserer best på magen over låret på behandler og gis 5 bestemte slag mellom skulderbladene, for deretter 5 brystkompresjoner

Stående pasient (over 1 år):

Heimlich manøver der hjelpen står bak barnet

# data[].attributes.body
Bakgrunn:

Astma er en kronisk betennelses- eller irritasjonstilstand i luftveiene. Astma kan føre til gjentatte episoder med hoste, tetthet i brystet, tungpust eller surkling, særlig om natten eller tidlig morgen. Mellom episoder med forverring kan pusten være normal.

Astmaanfall utløses av en eller flere av følgende faktorer:

Allergifremkallende stoffer som pollen, muggsopp og hustøvmidd, tobakksrøyk, støv, forurensing, tåke, kulde, ulike gasser, sterke lukter, stress, medisiner, fysisk aktivitet, virusinfeksjoner og noen medikamenter.

Både pasienter, pårørende og leger undervurderer ofte alvorlighetsgraden av akutte astmaanfall. Slik undervurdering kan forsinke livreddende behandling.

Symptomer og tegn:

Moderat anfall

Kan snakke hele setninger

Bruker krefter for å puste ut, ofte mot nesten lukkede lepper

Piping ved utpust

Økt respirasjonsfrekvens

Økt hjertefrekvens

Alvorlig anfall

Klarer ikke snakke hele setninger, tiltagende sliten

Sitter framoverlent, støtter seg med armene

Respirasjonsfrekvens >25/min (voksne)

Hjertefrekvens >110/min (voksne)

Angst/uro

Livstruende anfall

Utmattelse, forvirring, bevissthetsforstyrrelse

Avtakende respirasjon (små tidevolum, fallende frekvens) og sparsomme fremmedlyder, stille bryst

Cyanose

Bradykardi, arytmi, hypotensjon

SpO2 <92%

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Respirasjonsfrekvens

SpO2

Obstruktiv respirasjon

Sekudærundersøkelse

Kjent astma?

Tatt egne medikamenter? Effekt?

Rask debut? Smerter? (infeksjon, pneumothorax, lungeemboli?)

Inntak av betablokkere eller NSAID?

Behandling og observasjon:

Reevaluer ABCDE

Moderat anfall

Oksygenbehandling høy flow på maske

Inhalasjon av Ventoline .kan gjentas etter 20 min

Etter inhalasjonsbehandlingen reduseres oksygentilførselen i henhold til vitale parametere og klinisk tilstand. Tilstreb SpO2-verdi 90-95%

Alvorlig anfall

Oksygenbehandling høy flow på maske

Inhalasjon av ventoline og atrovent. Kan gjentas hvert 20ende minutt x3.

Solu-Cortef iv

Vurder adrenalin im

Etter inhalasjonsbehandling reduseres oksygentilførselen i henhold til vitale parametere og klinisk tilstand. Tilstreb SpO2-verdi 90-95%

Livstruende anfall

Kontinuerlig inhalasjon av ventoline med mindre alvorlige bivirkninger oppstår

Vurder adrenalin im (gjelder både barn og voksne)

Solu-Cortef iv

Oksygenbehandling høy flow på maske, evt. assistert ventilasjon med maske-bag (utslitt pasient, rask respirasjon, apnèperioder, eller langsom respirasjon/små tidevolum)

Rask transport til sykehus

Vurder CPAP ved SpO2 <90% og ikke effekt av oksygen

Konsultasjon og evt. bistand spesielt ved fallende SpO2 og tegn til utmattelse til tross for behandling, samt etter behandling med adrenalin.

Pasienter med akutt astma skal ikke sederes (ikke sove)

# data[].attributes.body
O2 på brille

1-4 l/min

Forstøver

6-8 l/min

Maske med reservoar

8-12 l/min

Ventilasjonsbag

15 l/min

CPAP

15 l/min 30%

30-45 l/min 60%

80-90 l/min 90%

# data[].attributes.body
Bakgrunn:

Anafaylaksi er et begrep for en kraftig, livstruende allergisk reaksjon. Vanlig utløsende årsaker er mat (f.eks. nøtter, egg, frukt), insektsbitt, medikamenter (f.eks. penicillin), hårfargemidler eller latex. Vi skiller mellom allergsik reaksjon og anafylaktisk reaksjon (sjelden, men alvorlig). det er ulik behandling for disse to alvorlighetsgradene.

Symptomer og tegn:

Allergisk reaksjon

Kløe, elveblest (utikaria), annet utslett, ødem (ofte ansikt, øyelokk, lepper, tunge).

Ingen respiratorisk eller sirkulatorisk påvirkning.

Trenger ofte kun basale tiltak, samt observasjon og beredskap dersom forverring.

Anafylaktisk reaksjon

I tillegg påvirket respirasjon (f.eks. dyspnè, piping, bronkospasme, stridor, hypoksemi) og/eller sirkulatorisk (takykardi, hypotensjon, synkope).

Alvorlig tilstand, hvor umiddelbar behandling (adrenalin im) er viktig

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Utslett?

Sekundærundersøkelsen

Akutt/langsom debut?

Lignende reaksjon tidligere?

Mistenk allergen/kjent allergi?

Behandling og observasjon:

Lett allergisk reaksjon: ingen behandling. Pasienten kan evt. ta en allergitablett, inahalasjon eller spray av egne allergimedisiner.

Behandle ABCD fortløpende

Fjerne utløsende årsak dersom mulig og tilkalle assistanse ved behov

Oksygenbehandling, høy flow

Venekanyle

Ved anafylaktisk rekasjon:

Lav terskel for konsultasjon og bistand av lege/luftambulanse

Adrenalin iv

Volumbehandling med NaCl 0,9% (bolumbehandling ikke-traumatisk)

Solu-cortef iv

Legemidler som kan være aktuelle:

Desklorfeniramin iv

Atrovent inh

Ventolin inh

# data[].attributes.body
Bakgrunn:

Pasienten har ofte kjent hjerte-kar sykdom (høyt blodtrykk, angina etc.). Lungeødem er væskeopphopning i lungene på bakgrunn av sviktende hjertefunksjon eller på bakgrunn av sviktende struktur i lungevev/lungekretsløp for eksempel ved gass- eller andre forgiftninger.

Symptomer og tegn:

Respirasjonsvansker

Surklete respirasjon

Tidvis skummende, rødlig opphost fra lungene

Cyanose/gråblek

Klam/svett

Tachykardi

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Fortløpende resusitering

Sykehistorie (anamnese) medisinsk pasient

Supplerende: EKG

Behandling og observasjon:

Elever hodeenden, behandle ABCDE fortløpende

Ved behov konsulter lege: ISBAR

Venekanyle

Behandlingsrekkefølge for lungeødem:

1. Oksygenbehandling, eventuelt CPAP ved BT over 90

2. Vasdillatasjon: nitroglyserin ved SBT over 90

3. Morfin ved brystsmerter

4. Diurese: furosemid ved SBT >90 og manglende effekt av øvrige tiltak

5. Ta EKG og send

# data[].attributes.body
Symptomer og tegn:

Skade på hals

Alle grader av pustebesvær: unormal respirasjonsfrekvens, redusert respirasjonsdybde, hørbar respirasjon (stridor, surkling)

Unormale respirasjonsbevegelser: bruk av hjelpemuskler, inndragninger, flail chest/ustabil brystvegg, paradoks respirasjon, sidefoskjell

Auskultasjon: svekket eller opphevet respirasjonslyd, fremmedlyder

Lav SpO2

Cyanse

Deviasjon av trakea, halsevenestuvning

Subkutant emfysem

Tegn på sirkulatorisk kompensasjon/dekompensasjon (engstelse, uro, agitasjon og evt. redusert bevissthetsnivå, økt respirasjonsfrekvens, blek, klam og kjølig hud, forlenget kapillørfylning, takykardi, hypotensjon)

Større eller mindre sår, hevelser, blåmerker, blødning, feilstilling kragebein

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

Sekundærundersøkelse

Skademekanisme

Merker, sår

Tegn til halsskade?

Tegn til bukskade? - spesielt oppmerksom ved penetrerende skade i nedre del av thorax og ved mistenkt brudd i nedre ribbein

Behandling og observasjon:

OBS andre skader

Komprimer større ytre blødninger

Oksygenbehandling

Støtteventilasjon med maske-bag ved indikasjon - OBS fare for utvikling av overtrykkspneumothorax og sirkulasjonspåvirkning ved overtrykksventilasjon

Avlast trykknpeumothorax

Fremmedlegeme som gjennomborer brystveggen trekkes ikke ut, men stabiliseres

Åpen thoraxskade

Skal normal ikke dekkes til

Ved blødning brukes kompresjon

Dersom det er åpenbare tegn til luftpassasje ved at luft suges inn og ut dekker man til med en ikke-okklusiv bandasje,

Alternativt kan den dekke med defibrilleringpads

Ved tegn på nedsatt organperfusjon/sirkulasjonssvikt

Gi væskestøt

Behandlingsmålet for SBT er 80-90mmHg hos voksne, evt. palpabel radialis hos våken pasient dersom blodtrykk ikke lar seg måle

Ved samtidig alvorlig hodeskade tilstrebes SBT på ca. 110-120mmHG (MAP> 85mmHg)

Ved hjertestans eller nær-stans - se traumatisk hjertestans

Hindre varmetap/hypotermi

Smertebehandling:

Morfin til traume iv (konferer)

Ketamin iv

Annet:

Vurder traneksamsyre dersom man har anledning og dette ikke forsinker andre nødvendige tiltak

Transport og destinasjon:

Våken pasient - kan transporteres med overkroppen hevet

Pasient med nedsatt bevissthet - transporteres liggende

Standard overvåking

Hyppig reevaluering under transport

Pas skal tas imot av traumeteam

# data[].attributes.body
Introduksjon:

Opioider er en fellesbetegnelse på stoffer som binder seg til opioidreseptorer, og har mange felles effekter, inkludert smertestillende effekt. Viktigste effekt ut over smertestillende effekt er respirasjonsdepresjon. Risiko for respirasjonsdepresjon øker ved samtidig inntak av andre sentralt dempende stoffer som alkohol, sovemidler, beroligende og andre opioider.

Symptomer og tegn:

Respirasjonsdepresjon/stans

Nedsatt bevissthet/bevisstløshet

Evt. kramper

Små pupiller (petidin kan gi store pupiller)

Undersøkelser og sykehistorie:

Prmærundersøkelsen - XABCDE

Sekundærundersøkelsen

Hva er inntatt, mengde?

Tidspunkt for inntak, administrasjonsform (po, inj)?

Inntak av andre medikamenter, stoff, alkohol?

Bukerutstyr, medikamenemballasje i pasientens nærhet?

Evt. feildosering ved egenbehandling (f.eks. kreftpaisenter)?

Akutte livskriser? Opplysning om depresjon i sykehistorien? Inntak i suicidal hensikt?

Behandling og overvåkning:

Reevaluer ABCDE

Økt aspirasjonsfare

Oksygenbehandling, høy flow til alvorlig syke. Senere redusers oksygentilførselen i henhold til vitale parametre og klinisk tilstand. Tilstreb SpO2-verdi 90-95%

Støtteventilasjon, evt. kontrollert ventilasjon ved behov

Vurder nalokson iv

Ved behov kontaktes giftinformasjonssentralen via AMK

Embalasje medbringes til sykehus

Innleggelse sykehus

Dersom overdose er tatt med langtidsvirkende opioid (Dolcontin, OxyContint)

Hvis pasienten ikke våkner adekvat

Hvis pasienten er i dårlig allmenntilstand, eller åpenbart syk av annen årsak

Mistenkes suicidal årsak skal pasienten alltid vurderes av lege, evt. innlegges

Halveringstiden til naloxone er vesentlig kortere enn for de fleste opioider, og virkningen vil derfor avta raskere enn virkningen av opioid. Pasienten kan få nye overdosesymptomer, typisk et par timer etter første dose naloxone, og skal ikke etterlates alene.

# data[].attributes.body
Hensikt:

Beskrive håndtering av akutte luftveissymptomer hos barn som ikke skylder astma.

Definisjner:

Stridor: stridor er en bilyd som høres best på innpust. Det er tegn på forsnevring i sentrale luftveier (strupe, trakea, hovedbroonkier). Den skiller seg fra bilyder ved akutt obstruktiv luftveissykdom som akutt astma og KOLS exacerbasjon som man vanligvis finner på ekspirasjon.

Epiglotitt: Akutt strupelokk betennelse. Livstruende. Blitt sjeldnere etter at man startet å vaksinere.

Laryngitt: Falsk krupp

Ansvar: Medisinsk rådgiver er ansvarlig for prosedyren. Ambulansepersonell er ansvarlig for å kjenne prosedyre.

FREMGANGSMÅTE

Generelt:

Det er viktig å kunne skille mellom pustevansker forårsaket av akutt astma og akutte pustevansker av andre årsaker. For behandling av akutt astma hos barn, se: Astma barn.

Akutt epiglotitt har blitt meget sjeldent, siden barn nå vaksineres mot bakterien Hemofilus Influenza. Ekte krupp (difteri) er også eliminert i normalbefolkningen. Falsk krupp (laryngitt) er akutt virusinfeksjon i larynks. Vanligst i alderen 6mnd - 6 år, men kan også forekomme senere.

Ved anafylaksi kan man få forsnevring i sentrale luftveier i tillegg til at man kan bli obstruktiv. Begge deler må behandles dersom de er tilstede.

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen/Pasientundersøkelse barn

OBS stridor, respirasjonsfrekvens, dybde, SpO2, allmenntilstand, bevissthetsgrad, gir barnet kontakt?, temperatur

OBS preterminale tegn

Cyanose

Bradypnè/apnè

Gjesping

Stille thorax

Bradykardi

Hypotensjon

Sekundærundersøkelse

Normalverdier barn (sjekk Bliksund)

LARYNGITT

Typisk er tørr, sår og gjøende hoste, heshet og besværet respirasjon

Stridor (hørbar piping ved innpust)

Gjerne feber (oftest <39,5*C) og lette forkjølelsessymptomer i forkant

Debuterer ofte på kved/natt og når barnet ligger flatt

Gråt, engstelse og stress forverrer situasjonen (øker oksygenforbruket)

Nedsatt bevissthet og apati er alvorlige tegn

BRONKIOLITT

Hyppigste årsak er RS-virus, i vintersesong

Hyppigst før ett års alder

Starter som forkjølelse

Etter hvert mye hoste, stridor, også piping på utpust

Spiser og sover dårlig

Kan føre til utmattelse

Noen får apnè eller respirasjonsstans

EPIGLOTITT

Blek, slapp

Høy feber

Vondt i halsen, sikling, klarer ikke å svelge

Sikler, sitter ofte framoverbøyd

Hørbar surklete respirasjon

Engstelig og redd

Septisk preg

ANAFYLAKSI

Se: anafylaksi hos barn

ALVORLIGHET:

Barn under 1 år kan bli livstruende syke ved bronkiolitt

Laryngitt er sjelden livstruende, men sykehusbehandling er ofte nødvendig

Epiglotitt er en livstruende tilstand, men nærmest utryddet pga vaksine

Behandling og observasjon:

Reevaluer ABCDE

Skape ro og trygghet rundt barnet og foreldrene for å unngå gråt og skrik

La barnet puste kjølig luft om mulig

Transporteres sittende eller i en annen bekvem stilling

Oksygen hvis SpO2 <92%, 6-10 liter på reservoarmaske, evt. hold masken i nærheten av barnets nese/munn

Evt. luftveishåndtering med maske-bag (utslitt pasient, rask respirasjon, langsom respirasjon og evt. apnèperioder)

Ved tørr stridor (piping), gi oksygen via forstøver med NaCl

Ved alvorlig falsk krupp gis inhalasjon av adrenalin på forstøver

Medikamenter

Adrenalin im etter konsultasjon med lege.

Inhalasjonsbehandling med adrenalin etter konsultasjon med lege ved stridor (falsk krupp, anafylaksi). Ikke anbefalt ved vanlig astma.

Solu-Cortef vurderes etter konsultasjon med lege

Dersom barnet ikke blir hurtig bedre, rask transport til sykehus

Lav terskel for konsultasjon. Be om assistanse ved manglende effekt av behandling eller tegn til utmattelse.

# data[].attributes.body
Årsaker til pneumoni:

Pneumoni er en infeksjon i de nedre luftveiene, inkludert alveolene og lungeparekymet. Pneumoni er forårsaket bakterier eller virus. Pneumoni er veldig vanlig og rammer vanligvis unge og eldre.

Infeksjonen man har i kroppen skaper en betennelse i lungene som utvikler en penumoni, som gjør at det blir vanskelig å puste. Penumoni oppstår ofte etter bronkitt. Bronkitt er at slimhinnene i luftveiene er betente (hovne), og nesten alle typer bronkitt er forårsaket av en virusinfeksjon og går vanligvis over etter tre-fire uker. Man kan få bronkitt og lungebetennelse av f.eks. influensa, fordi influensa er en virussykdom.

Infeksjon i de nedre luftveiene ​

Bakterier eller virus ​

Veldig vanlig​

Rammer vanligvis de unge og eldre ​

Bronkitt ​

Influensa ​

Symptomer:

Feber

Hoste

Tungpust

Forvirret

Trøtt

Sval

Nedsatt matlyst

Brystsmerter ved inn- og utpust

Nedsatt allmenntilstand

# data[].attributes.body
Overpusting eller med andre ord overdreven kraftig pusting i forhold til kroppes behov. Puster for raskt og samtidig unødvendig dypt. Det er en fysiologisk mekanisme for å bevare en normal konsentrasjon av oksygen og karbondioksid i blodet samt en normal surhetsgrad (pH).

Symptomene oppleves som en skremmende, og mange tror at de er i ferd med å dø, men det er ikke farlig. Det kommer som oftest i anfall.

Årsaken er alltid en bevisst eller en ubevisst spenningstilstand i kroppen. Typisk personer som har levd med stress og belastninger over en periode. Det kan også komme av dårlig søvn. Alkohol eller rusmidler kan ta bort noe av vårt psykiske forsvar, og mange ganger ser vi at de første anfallene kommer etter rusbruk.

Tiltak:

Roe ned pasienten - få han/henne til å puste rolig og dypt

Psykisk større

Berøre

Oksygen

Hevet overkropp

# data[].attributes.body
Punktert lunge

Hva det er:

Spontan pneumothorax er en tilstand der en lunge punkterer spontant

Pneumothorax er en tilstand der en lunge punkterer som følge av noe

Hos de fleste er dette en mild og forbigående tilstand, men unntaksvis kan tilstanden bli livstruende.

Hvordan det skjer: Ved pneumothorax kommer det luft ut i mellomrommet mellom lungehinnene og det dannes et luftrom mellom de to hinnene. Denne luften i pleurahulen vil presse mot lungen slik at den delvis klapper sammen. I sjeldne tilfeller kan lungen klappe helt sammen.

Symptomer:

Brystsmerter på den ene siden med påfølgende kortpustethet

Vondt å trekke pusten inn og hoste

Kortpustethet

Behandling:

Primærundersøkelsen – XABCDE

Sekundærundersøkelsen

Smertelindring

Berolige pasienten, få han/henne til å puste sakte og dypt

Hevet overkropp

Oksygenbehandling

Grov kanyle

# data[].attributes.body
Definisjoner:

Akutt karbonmonoksid-forgiftning defineres ved HbCO-verdier >10% eller kliniske tegn på forgiftning etter en kjent eksponering for karbonmonoksid

NBO: Normobar oksygenbehandling

HBO: Hyperbar oksygenbehandling

Generelt:

Karbon har flere uheldige effekter på organismen. Blant annet binder det seg ca. 240 ganger sterkere til hemoglobin enn oksygen. Blodet får dermed en redusert evne til transport og avlevering av oksygen i perifert vev.

Noen pasienter vil kunne utvikle hjerneskade. De mest vanlige tegnene er kognitive forstyrrelser, personlighetsforstyrrelser/-forandringer og parkinsonisme. Disse effektene kan utvikles i tilknytning til det akutte forgiftningsforløpet eller oppstå etter et asymptomatisk intervall oftest rundt 20 dager etter eksponering.

Det er ikke funnet korrelasjon mellom målt hbCo-nivå og utvikling av nevrologiske senskader. De fleste tilfellene av nevrologiske senskader oppstår hos pasienter som har hatt bevissthetstap under det akutte forløpet. Varighet av eventuell komatøs tilstand spiller også inn.

Symptomer og tegn:

LETT FORGIFTNING

Hodepine

Kvalme/oppkast, diare

Svimmelhet

Slapphet/uvelhet

Forvirring/desorientering, irritabilitet

MODERAT FORGIFTNING

Endret bevissthet (oftest redusert)

Synsforstyrrelse/lysskyhet

Ataksi (hakkete, rotete eller ukoordinerte bevegelser)

Takykardi

Palpitasjoner/brystsmerter

Takypne/dyspne

ALVORLIG FORGIFTNING

Synkope

Fokalnevrologiske utfall

Kramper

Hjerneødem

Respirasjonsdepresjon

Lungeødem (ikke-kardiogent)

Koma

Hypotensjon

Metabolsk acidose

Rabdomyolyse

Arytmi

Myokardiskemi/hjerteinfarkt

Hjertestans og død

Undersøkelser og sykehistorie:

Primærundersøkelsen - XABCDE

NB SpO2-måling skiller ikke mellom om det er oksygen eller karbonmonoksid som er bundet til hemoglobinet. Man kan derfor ikke stole på SPo2.

Sykehistorie (anamnese)

Se etter andre skader og vurder årsak til forgiftningen

Utsatt for eksos, brenngass, forbrenningsovner i lukkede rom, propangassovner etc.?

OBS riksikopasienter:

Gravide og foster (fosteret er mer sårbart enn mor)

Barn

Eldre

Hjerte- og karsyke

Lungesyke

Anemitilstander og hemolytisk sykdom

Har flere personer vært på samme sted?

CO-måling. NB: LP15 måler ikke over 40% CO-hb. Måling skal alltid dokumenteres i journal, selv når CO-hb er så lav at det ikke framkommer verdi

Behandling og observasjon:

Fjern pasienten fra kilden

Etabler fri luftvei

Gi oksygen på maske med reservoar, 12-15 L/min

Ved hypotensjon (SBT <80-90mmHg) eller tegn til hypoperfusjon gi væske. Ved mistanke om hodeskade tilstreber vi høyere blodtrykk.

Ved kramper, gi diazepam iv evt. raktalt

Mål blodsukker

Transport og destinasjon:

Pasienten transporteres under pågående oksygenbehandling

Konferer trykktankvakt ved ett eller flere av følgende:

HBCO på 25-30%

Redusert bevissthet

Tegn på alvorlig forgiftning

Pasienter med moderat/alvorlig forgiftning skal til et akutt sykehus evt direkte til trykktank

Risikopasienter med lette symptomer skal til et akutt sykehus

Pasienter uten risikofaktorer og lette symptomer kan gå til lokal LV

Pasienter uten risikofaktorer og med lette symptomer kan evt bli igjen på stedet dersom de ønsker det så fremt de oppfyller BEGGE KRITERIENE UNDER:

HBCO faller til <5% etter oksygenbehandling

Symptomene går tilbake

# data[].attributes.body
Det er en luftveisinfeksjon som først og fremst smitter gjennom dråpesmitte.

Symptomer på covid 19 kan være feber, hoste, tungpust, hodepine, slapphet, nedsatt lukt eller smaksans og muskelverk.

Hold deg hjemme hvis du føler deg dårlig eller har luftveissymptomer.

En meters avstand. Bruk papirtørkle til å hoste inni. Vaske hendene.

# data[].attributes.body
Det kommer av at man puster for svakt eller for lite til å opprettholde normal konsentrasjon av oksygen og karbondioksid i organismen.

Det kan også oppstå ved forgiftninger med stoffer som påvirker respirasjonssenteret i hjernen, for eksempel morfin.

# data[].attributes.body
Hva? Blodpropp i lungene.

Lungeemboli er en sykdom hvor en propp av fast materiale løsrives fra sitt opprinnelsessted - som regel fra blodårer i leggene eller i bekkenet, og fraktes med blodstrømmen til lungene, hvor den blokkerer en av pulsårene i lungene. En del av blodet når dermed ikke fram til lungens luftblærer hvor det skulle tilføres oksygen. Oksygentilførselen til blodet blir dermed dårligere. Alvorlighetsgraden avgjøres av størrelsen på blodåren som er blokkert.

Årsaker -

Dypvenetrombose​

Kreftsykdom​

KOLS​

Fødsel​

Bruk av p-piller​

Operasjoner​

Bruk gips​

Nyresvikt​

Overvekt​

Symptomer -

Plutselige skarpe brystsmerter som blir verre ved innpust eller hoste.

hoste og feber

Hurtig puls - tegn på nedsatt tilgang på oksygen

Angst, uro

små propper kan også ikke gi symptomer

Behandling- akutt/videre​

Forebygge nye blodpropper​

Blodfortynnende medisiner ​

Heparin -> akuttfasen​

Plavix, pradaxa, marevan, xarelto ​

Kirurgisk inngrep​

# data[].attributes.body
Hva det er: Cyanidforgiftning er en potensiell svært alvorlig forgiftning forårsaket av cyanider. Den mest kjente av cyanidene er blåsyre.

Symptomer:

Mild cyanidforgiftning:

Irritasjonseffekter

Kvalme

Hodepine

Svimmelhet

Uro

Tretthet

Alvorlig cyanidforgiftning:

Preges av plutselig kollaps med kardiovaskulær svikt og CNS-påvirkning (koma og kramper)

Laktacidose (en tilstand der blodet får en lavere pH-verdi på grunn av opphopning av melkesyre i blodet)

Hyperglykemi

Multiorgansvikt

Død

Overvåkning og behandling:

INHALASJON

Avbryt eksponeringen uten at ytterligere personer eksponeres. Ingen må gå inn i gassfylte rom eller tanker uten tilstrekkelig beskyttelse, ved høye konsentrasjoner behøves lukket pustesystem (vanlige masker er ikke tilstrekkelig) og hudeksponering bør unngås.

Vurder å fjerne klær. HCN er lettere en luft og luftes raskt bort utendørs eller godt ventilerte lokaler.

Førstehjelp etter vanlige retningslinjer ved behov.

Ved mer enn lette symptomer eller ved tvil: 100 % oksygen og transport til sykehus så raskt som mulig, helst med lege til stede under transporten.

PERORALT INNTAK

Dersom alvorlig forgiftning ikke kan utelukkes:

Manuell brekningsfremkalling.

Førstehjelp etter vanlige retningslinjer, men munn-til-munn-metode bør vanligvis unngås.

100 % oksygen ved symptomer.

Til sykehus så raskt som mulig, gjerne med lege til stede under transporten.

Ventrikkeltømming vurderes.

Før øvrig symptomatisk behandling.

HUD

Tørt støv børstes forsiktig bort (unngå inhalasjon hos eksponerte og førstehjelpere).

Kontaminerte klær fjernes og legges i lukket beholder (plastpose, bøtte med lokk eller lignende).

Huden skylles grundig med rikelig med vann. 30 minutter skylling bør være tilstrekkelig.

Ved behov til sykehus - symptomatisk behandling etter behov.

ØYE

Skyll umiddelbart med rikelig med vann. Enkelte cyanidforbindelser kan trolig gi etseskader i øyet, men 30 minutter skylling er trolig tilstrekkelig. Samtidig skylles eventuell eksponert hud.

Det er ikke fare for systemisk forgiftning etter ren øyeeksponering.

INJEKSJON

Dersom alvorlig forgiftning ikke kan utelukkes:

Førstehjelp etter vanlige retningslinjer ved behov.

Til sykehus så raskt som mulig, gjerne med lege til stede under transporten.

100 % oksygen så raskt som mulig.

Før øvrig symptomatisk behandling.

# data[].attributes.body
Hjerteleie

Elevert overkropp

Stabilt sideleie

Traumeleie

Spinalstabilisering

Beina opp

# data[].attributes.body
Voksen - 12-18/min

Barn under 10 år - 20-30/min

Spedbarn - opptil 50/min

# data[].attributes.body
Adrenalin

Indikasjon: Sirkulasjonsstans (iv), anafylaksi (im), livstruende astma (im), inhalasjonsbehandling hos barn ved inspriratorisk stridor i forbindelse med anafylaksi, evt. falsk krupp

Cordarone

Indikasjon: Ventrikkelflimmer/pulsløs ventrikkeltakykardi som persiseterer eller residiverer etter to defibrilleringsstøt

Deksklorfeniramin

Indikasjon: Lett til moderat allergisk reaksjon (elveblest eller utbredt kløe), tilleggsbehandling ved anafylaksi

Voltaren tabl

Indikasjon: Smertelindring ved skader, akutt rygg og steinsmerter (nyre og gallestein)

Furosemid

Indikasjon: Lungeødem ved hjertesvikt der det er manglene effekt av øvrige tiltak

Nitroglyserin

Indikasjon: Mistanke om akutt koronarsyndrom (AKS), akutt lungeødem

Solu-Cortef

Imdikasjon: Anafylaktisk reaksjon og alvorlig allergi, alvorlig astma-anfall, akutt forverring av KOLS

Atrovent

Indikasjon: KOLS exacerbasjon, akutt astmaanfall

Ketamin

Indikasjon: Korttids skadesmertelindring (frigjøring, forflytning, reponering etc). Brukes ikke bed sykdomssmerte. Smertelindring hos hemodynamisk påvirket traumepasient.

Lidokain/Prilokain medisinert plaster

Indikasjon: Forbehandling før venepunksjon hos barn og voksne

Afipran

Indikasjon: Kvalme/brekninger, forebyggende mot reisesyke, tidligere opiat-utløst kvalme

Morfin

Indikasjon: Brystsmerter, mistanke om AKS, skade/traume smerter der pasienten er hemodynamisk stabil, andre akutte smertetilstander med sterke smerter

Nalokson

Indikasjon: Reversering av opiatoverdose, kjent eller mistenkt. partiell revsersering ved overdsering av piat analgetica

Paracetamol iv, per os og sup

Indikasjon: Brudd og andre skader, smerter i muskler og skjelett, brystsmerter hvis normal EKG, andre smerter, FAST-symptomer og oral temperatur over 36,5 grader (rektal temperatur 37,5 eller høyere), barn med kramper som har påvist feber

Ventoline

Indikasjon: KOLS exacerbasjon, akutt astmaanfall

Traneksamsyre

Indikasjon:

Traume/massiv blødning <3 timer etter skade

Traume med mistanke om blødning

Alvorlig traume, stor fare for indre blødninger

Store synlige blødninger

Knivstikk eller skudd i buk/thoraks

Postpartumblødning

Ukontrollert blødning i øvre luftveier

Etter operasjon (mandler etc)

Alvorlig neseblødning

# data[].attributes.body
FREMGANGSMÅTE

Standard innstillinger er PEEP på 5 og FiO2 på 0,3 (30%) men det kan være behov for høyere innstillinger en dette. Ved manglende effekt eller dersom sikkerhetsklaffen ikke lukker seg velger øker man PEEP til 7,5 før man øker til 60%. Konferer AMK lege ved behov for innstillinger ut over dette.

Indikasjon/kontraindikasjon

Se tiltakskort CPAP/BIPAP

Utførelse

Kobles direkte til oksygenkilden

Enheten skal ikke være tildekket

Kontroller innstillinger

30% oksygen

PEEP 5

Start oksygenflow

Sett masken mot pasientens ansikt, pass på at du har tett maske

Fest stroppene, obs unngå lekkasje

Pass på at masken sitter tett slik at det ikke lekker ved siden av masken

Når man avslutter CPAP slår man av flow og fjerner deretter masken fra pasientens ansikt

Utfør håndhygiene

Når systemet ikke er i drift skal O2-max slange kobles fra O2-kilden

Kretesen har en "anti-kvelningsventil" som forhindrer at utåndingsluft går inn i slangen dersom denne ikke er fylt med frisk gass

Følg med på at den oransje "anti-kvelningsventilen" foran masken er åpen for drift

Masken av skal ikke brukes uten at det er oksygenflyt

Oksygenforbruk

Avhengig av hvilke innstillinger man velger vil oksygenforbruket være opptil over 90 liter/minutt

Overvåkning

Se at pasienten holder fire luftveier

Overvåk pasientens respirasjon

Følg SaO2

Følg med på våkenhetsgrad

Se at det ikke er lekkasje i pasienttilkoblingen

Sjekk at O2-CPAP ventil er åpen under ekspirasjon

# data[].attributes.body
Man starter alltid med basale luftveistiltak med etablering av fri luftvei og maskebag ventilering før man legger ned I-gel Bakgrunnen for dette er at avansert luftveishåndtering ikke skal forsinke de viktigste tiltakene.

Viktige momenter

Maks tre forsøk/30 sekunder

Maske bag - ventilering senest etter 2re forsøk med I-gel,

Etter to mislykkete forsøk - vurder basal luftveishåndtering eventuelt ett tredje forsøk

Det skal benyttes kapnograf når man benytter I-gel

Praktisk

Smør tube

Ta I-gel ut av pakning og ha litt gel på vuggen

Gni baksiden av I-gel masken mot gelen

Hodet i ”sniffing position” så fremt ikke kontraindikasjon mot fleksjon av nakke

Ta tak i kjeven til pasienten med tommelen bak pasientens tenner

Løft kjeven opp mens man holder på tungen med tommelen slik at man har kontroll på denne

Før tuben ned langs ganen til den stopper og du kjenner definitiv motstand

NB den sorte streken på tuben er ikke et merke for plassering i forhold til tannrekke

Koble til ventilasjonsbag og kontroller at man får ventilert på tuben

# data[].attributes.body
Indikasjon

Toraksskade med åpenbare tegn til luftpassasje

Utførelse

1. Ta på rene hansker

2. Åpne pakken ved å rive langs de røde merkene

3. Tørk av brystkassen med en ren kompress

4. Sentrer bandasjen over såret

5. Press den ned mot brystkassen

6. Trykk ut all luft under bandasjen

7. Lett etter et eventuelt utgangssår og fest bandasje der

Observasjon

Obs utvikling av respirasjonssvikt og trykkpneumotoraks

# data[].attributes.body
Indikasjon for trykkavlastning

1. Traumatisk hjertestans med thoraxskade/mistanke om thoraxskade

1. NB det gjøres bilateral trykkavlastning

2. Pasient med klinisk mistanke om overtrykkspneumothorax

1. Thoraxskade/medisinsk tilstand som kan pneumothorax

2. OG en eller begge av følgende

1. Respirasjonsbesvær og lav/fallende oksygenmetning til tross for oksygen

2. Hemodynamisk ustabil pasient (takykardi, fallende BT)

For pasienter med egen respirasjon er det høy terskel for avlastning. Der det er kort avstand til sykehus prioriteres raskt transport.

Utførelse av trykkavlastning med nål

Still indikasjon og identifiser på hvilken side det foreligger trykkpneumotoraks

Utfør håndhygiene og ta på rene hansker dersom man har tid

Finn fram utstyret. Velg en nål tilpasset forventet tykkelse på thorax, se tabell og tilhørende tekst

Identifiser innstikkstedet

Desinfiser innstikkstedet

Trekk opp 6 - 8 ml med NaCl injeksjonsvæske 9 mg/ml i 10 ml sprøyten

Sett nålenden rett i overkant av tredje ribben i 90-graders vinkel til brystveggen.

Hold gjerne pekefingeren på den andre hånden på 3de ribbe i MCL slik at du har innstikkstedet rett over fingertuppen

Finn støtte for hånden/underarmen med den hånden du stikker med

NB man skal ikke stikke medialt for midtre claviculær linje

NB man skal ikke stikke i retning mot hjertet

Unngå å ta på selve kateteret

Stikk gjennom huden og ''skyll'' hudproppen ut av nålen og inn i underhuden

Før venekanylen rett over kanten av 3. ribben og vinkelrett inn mot brysthulen mens du aspirere (holder et drag på stempelet)

Ikke bruk mye kraft. Før nålen forsiktig innover slik at du unngår at nålen gjør et ukontrollert byks innover

Når det kommer luft er du inne i hulen. Da fører du kanylen noen mm til inn slik at du får plasthylsen på innsiden av pleura

Trekk deretter ut sprøyten og mandrengen mens du lar plasthylsen stå igjen. Husk å fikser plasthylsen med den andre hånden når du trekker ut mandrengen slik at den ikke disloserer

Fikser kanylen vinkelrett slik at du unngår knekk

Gjenta prosedyren med ny nål dersom symptomene kommer tilbake

# data[].attributes.body
Hakeløft

Kjevetak

Svelgtube

Leiring