# data[].attributes.body
1. Novelli Kaunis päivä on intertekstuaalinen. Miten intertekstuaalisuus ilmenee novellin henkilöissä ja tapahtumissa?

2. Mikä novellin sanoma on: Mitä kaikkea se korostaa, vihjaa, osoittaa ja/tai paljastaa? Mistä novelli siis syvimmiltään puhuu?

# data[].attributes.body
1. Mitä sydänkoru merkitsee Tuomakselle? Mitä koru merkitsee Elinalle?

2. Listaa ainakin viisi teemaa, joita novelli käsittelee. Valitse teemoista yksi ja perustele se novellin tapahtumilla tai henkilöhahmojen toiminnalla.

# data[].attributes.body
1. Mikä on mielestäsi novellin tärkein tai vaikuttavin kohta? Perustele.

2. Miten tulkitset novellin nimen Kaupankäyntiä?

# data[].attributes.body
1. Mitkä seikat novellissa osoittavat opiskelijaryhmän koheesiota eli ryhmän yhteinäisyyttä?

2. Miten tulkitset novellin lopun kohdasta Pyyhin ripsivärin likaamia mustia kyyneleitä eteenpäin?

# data[].attributes.body
1. Tutki novellin päähenkilöä: Mihin hän pyrkii? Mitä hän arvostaa? Kehittyykö hän?

2. Tutki novellin miljöötä: Mikä on novellin tapahtumapaikka? Mihin aikaan novellin tapahtumat sijoittuvat? Mikä merkitys miljööllä on novellissa?

# data[].attributes.body
1. Esittele novellissa esiintyvä keskeinen motiivi (= toistuva esine, asia tms.) ja tulkitse sen merkitystä: miten se liittyy henkilöihin, juoneen ja teemaan?

2. Tutki kerrontaa: Etenevätkö tapahtumat kronologisesti, vai onko siinä takaumia tai ennakointeja? Onko tekstissä aukkoja? Mitä ei kerrota?

# data[].attributes.body
1. Tee havaintoja ja päätelmiä jommastakummasta novellin henkilöhahmosta: Mariannasta tai Timosta. Tutki esimerkiksi ikää, ulkonäköä, luonnetta, sosiaalista asemaa, puheita, ajatuksia ja toimintaa.

2. Tulkitse novellin nimen Suojatie merkitystä: miten se liittyy henkilöihin, juoneen tai teemaan?

# data[].attributes.body
1. Mikä novellin sanoma on: Mitä kaikkea se korostaa, vihjaa, osoittaa ja/tai paljastaa? Mistä novelli siis syvimmiltään puhuu?

2. Tutki päähenkilöä, esim. ikää, ulkonäköä, luonnetta, sosiaalista asemaa, puheita, ajatuksia ja toimintaa

# data[].attributes.body
1. Mistä novellin jännite syntyy?

2. Miten tulkitset novellissa esiintyvän jäniksen merkityksen?

# data[].attributes.body
1. Tee päätelmiä päähenkilöstä: Mihin hän pyrkii? Mitä hän arvostaa? Kehittyykö hän?

2. Tulkitse novellin nimen Kesävauva merkitystä: miten se liittyy henkilöihin, juoneen ja/tai teemaan?

# data[].attributes.body
1. Kuvaile novellin päähenkilöä ja hänen elämäntilannettaan.

2. Miten tulkitset novellin nimen Fucking Thailand?

# data[].attributes.body
1. Tutustu Hans Christian Andersenin satuun Pieni merenneito (1837). Mitä yhtäläisyyksiä ja eroja sadulla ja novellilla on?

2. Miten novellin intertekstuaalisuutta voisi tulkita?

# data[].attributes.body
Luet 14 novellia. Muut novellit luet monisteelta paitsi neljän viimeisen sarakkeen novellit luet Särmä Plus -palvelusta (Juha Itkonen:; Huolimattomia unelmia).

Jokaiseen novelliin liittyy kaksi kysymystä: sinä vastaat toiseen ja parisi vastaa toiseen. Minimilaajuus on noin 7 virkettä per vastaus.

Lisäksi kumpikin valitsee tästä sarakkeesta alta mieluisan luovan tehtävän, jonka tekee valitsemastaan novellista. (Valitkaa eri luovat tehtävät ja eri novellit.)

Kirjoittakaa julkaisujen aiheeksi etunimenne.

# data[].attributes.body
1. Tulkitse novellin nimen Hiekkaa merkitystä: miten se liittyy henkilöihin, juoneen ja/tai teemaan?

2. Tee havaintoja ja päätelmiä novellin kertojasta: Onko kertoja tarinamaailmassa mukana (minäkertoja) vai ei (ulkopuolinen kertoja)? Onko kertoja kaikkitietävä vai tietämykseltään rajoittunut? Miten se ilmenee? Kenen näkökulmasta kertoja kertoo tapahtumista?

# data[].attributes.body
1. Esittele yksi novellissa esiintyvä motiivi (=merkityksellisesti toistuvaa asia tai esine). Tulkitse sen merkitystä: Miten se liittyy henkilöihin, juoneen ja teemaan?

2. Tutki kerrontaa: Etenevätkö novellin tapahtumat kronologisesti, vai onko siinä takaumia tai ennakointeja? Onko tekstissä aukkoja? Mitä ei kerrota?

# data[].attributes.body
Laadi dialogi eli vuoropuhelu, jossa novellin kaksi henkilöä keskustelevat loppuratkaisun jälkeen. Keskustelun aiheiden tulee liittyä novellin tapahtumiin.

# data[].attributes.body
Olet toimittaja, joka on tekemässä haastattelua jostakin novellin henkilöstä. Kirjoita haastattelukysymykset ja vastaukset vuoropuheluna. Otsikoi lehtijuttusi. Liitä juttuun myös kuva ja kuvateksti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Henkilöjuttuja ja -haastatteluita tehdään usein tunnetuista, julkisuudessa olevista henkilöistä, kuten poliitikoista, näyttelijöistä, muusikoista, taiteilijoista tai yritysjohtajista. Henkilöjutuissa kiinnostavuus on keskeinen kriteeri. Henkilöjuttu voidaan tehdä myös oman alansa kiinnostavasta asiantuntijasta tai niin sanotusta tavallisesta henkilöstä, jos hänelle on sattunut jotain kiinnostavaa.

Toinen keskeinen kriteeri on ajankohtaisuus. Henkilöjuttuja tehdään usein silloin, jos esimerkiksi kirjailijalta on ilmestynyt uusi kirja tai artistilta levy. Tämä johtuu osin myös siitä, että esimerkiksi kirjailijat ja artistit haluavat markkinoida haastatteluilla uusia tuotoksiaan eivätkä edes suostu antamaan haastatteluja muulloin kuin kirjan- tai levynjulkaisun alla.

Taustahaastattelut ovat tärkeitä

Henkilöjuttuja on hyvin eri pituisia. Kun esimerkiksi uusi hallitus muodostetaan, on usein tapana julkaista kaikista ministereistä lyhyet henkilöjutut, joita voisi kutsua myös esittelyiksi. Toisessa ääripäässä ovat pitkät, monen sivun mittaiset henkilöjutut.

Yksi hyvin vakiintunut henkilöjuttujen muoto ovat syntymäpäivähaastattelut. Syntymäpäivähaastattelu julkaistaan nimensä mukaisesti haastateltavan syntymäpäivän kunniaksi. Henkilöjutuissa on myös usein mukana faktalaatikko, jossa kerrotaan henkilöstä perustiedot, kuten ikä, perhetilanne ja harrastukset.

Henkilöjuttuun voidaan hankkia tietoa monilla eri tavoilla. Usein henkilöjutuissa on haastateltu henkilöä itseään, mutta haastattelussa saatuja tietoja olisi mahdollisuuksien mukaan hyvä täydentää muilla haastatteluilla ja kirjallisilla lähteillä, kuten esimerkiksi virallisilla asiakirjoilla ja vanhoilla lehtijutuilla. Joskus henkilöjuttu voidaan kirjoittaa niin, ettei jutun päähenkilöä itseään haastatella juttuun lainkaan. Näin toimitaan esimerkiksi silloin, jos henkilöltä itseltään ei syystä tai toisesta saada haastattelua.

Kuva kertoo jotain olennaista haastateltavasta

Visuaalisuus on henkilöjutuissa tärkeässä roolissa. Tyypillisin henkilöjutun kuvitus on henkilökuva eli potretti. Parhaimmillaan henkilökuva kertoo jotain oleellista kuvattavasta henkilöstä, hänen persoonastaan ja elämästään.

Kuva voidaan ottaa joko studiossa tai jossain haastateltavalle merkityksellisessä paikassa. Henkilöjutuissa voidaan käyttää kuvituksena myös arkistokuvia.

Joissain tapauksissa jutun kuvituksena voi myös olla karikatyyrinen eli henkilön piirteitä liioitteleva piirros. Tällaista kuvitusta voidaan käyttää esimerkiksi silloin, jos poliitikosta on tehty henkilöjuttu, johon häntä ei ole haastateltu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Henkilöjuttu kertoo jonkun kiinnostavan henkilön tarinan.

# data[].attributes.body
Kirjoita uutinen jostakin novellin tapahtumasta tai asiasta. Kirjoita uutistyyliin ja kirjakielellä. Muista uutisen rakenne (=tärkein asia ensin, taustat sitten)

ja uutiskysymykset (mitä, missä, milloin, kuka, mitkä syyt ja seuraukset). Otsikoi iskevästi. Lisää uutiseen myös kuva ja kuvateksti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun ihmiset ajattelevat journalismia, he ajattelevat usein uutista: napakkaa, lyhyttä juttua, jossa kerrotaan, mitä on tapahtunut, missä, miksi ja milloin. Iso osa medioiden tuottamasta sisällöstä on edelleen uutisia.

Tyypillisesti uutinen kertoo uutta tietoa. Joskus, esimerkiksi onnettomuuksien kohdalla, uutinen tehdään todella nopeasti. Joskus taas uutinen vaatii enemmän tiedonhankintaa ja sen tekemiseen menee enemmän aikaa. Jos uutista varten on kerätty paljon tietoa erilaisista lähteistä, puhutaan yleensä tutkivasta journalismista. Jos toimituksessa tehdään uutinen, jota muut mediat lainaavat eli siteeraavat, puhutaan skuupista.

Uutiset elävät ja päivittyvät verkossa. Usein ensimmäinen uutinen pitää saada julkaistua heti, kun toimitukseen on tullut tieto esimerkiksi onnettomuudesta. Uutista päivitetään sitä mukaa, kun uutta tietoa kertyy. Välillä uutistapahtumista tehdään hetki hetkeltä -seurantoja, joissa uutistapahtumaa seurataan reaaliaikaisesti ja joihin päivitetään uutta tietoa heti sitä mukaan, kun sitä tulee.

Uutisia on monenlaisia

Vaikka uutisen pitää pystyä kertomaan nopeasti uusin tieto aiheesta, ei toimittaja voi olettaa, että lukija olisi lukenut aikaisempia juttuja aiheesta. Niinpä uutisessa pitää myös taustoittaa sitä, mistä on kyse, mihin yhteiskunnallisiin ilmiöihin uutinen liittyy ja mitä uutisesta mahdollisesti seuraa.

Isojen uutistapahtuminen kohdalla tehdään joskus myös uutiskoosteita, kuten aikajanoja, linkkilistoja tai niin sanottuja ikiartikkeleita, johon on Wikipedia-artikkelin omaisesti koostettu uutisen perustiedot.

Siihen, miksi jostain asiasta tehdään uutinen - eli se ylittää uutiskynnyksen - vaikuttavat uutiskriteerit. Uutiskriteereitä ovat muun muassa merkitys, kiinnostavuus, yllättävyys, ajankohtaisuus ja läheisyys.

Uutisia voidaan tehdä monenlaisista aiheista

Tapahtumista: urheilukilpailut, onnettomuudet, luonnonkatastrofit, mielenosoitukset, koulujen päättäjäiset ja kulttuuritapahtumat

Merkittävistä päätöksistä: "Iso-Britannia eroaa EU:sta", "Hallitus päätti jätelakien kiristämisistä"

Jonkun kiinnostavan tai tärkeän henkilön sanomisten pohjalta: "Ministeri Andersson: Valmisteilla on laki, joka mahdollistaa tarvittaessa syksyllä vuorottelun lähi- ja etäopetuksen välillä"

Muutoksista esimerkiksi tilastoissa: "Suomalaisten alkoholinkulutus kasvaa", "Viime kesä oli ennätyslämmin" tai "Täällä asuvat Suomen rikkaimmat"

Rikoksista ja oikeusprosesseista: "Tinder-huijarille tuomio: Mies juonitteli treffit elektroniikkakauppaan ja sai naisen ottamaan lainan muutamassa päivässä Helsingissä"

Toimituksen oman tiedonhankinnan pohjalta: "Lehti selvitti: Hävittäjäkauppojen papereissa epäselvyyksiä.

Lue lisää: Uutiskriteerit
Uutinen alkaa uutiskärjellä

Uutiset kirjoitetaan tyypillisesti samalla tavalla: tärkein asia ensin, sitten seuraavaksi tärkein. Uutisen tärkeintä asiaa kutsutaan uutiskärjeksi. Yleensä uutisessa on yksi tärkein asia, jonka ympärille koko uutinen rakentuu. Tämä uutiskärki on usein nostettu myös uutisen otsikkoon.

Perinteinen uutisen rakenne ei kuitenkaan välttämättä parhaiten mobiilissa ja uutinen hakeekin nyt myös uusia muotoja (ks. Suomen Lehdistö Uutisia kortti kerrallaan).
Lue lisää: Uutispyramidi
Uutisen tyyli on neutraali

Uutinen on ilmaisultaan neutraali: se ei ota kantaa eikä siinä yleensä juuri näy toimittajan oma tyyli kirjoittaa. Uutisissa voi olla jonkin verran kuvailevaa kieltä, mutta useimmiten uutinen on tyylilajiltaan asiallinen ja toteava. Hassut ilmaisut tai persoonalliset sanavalinnat eivät yleensä kuulu uutistekstiin.

Uutisessa on lähes aina valokuva. Parhaimmillaan uutiskuva on otettu uutistilanteesta: siinä näkyy esimerkiksi tulipalo, mielenosoittaja tai puhuva pääministeri. Uutiskuvan pitää olla mahdollisimman aito. Siihen ei saa kuvankäsittelyssä lisätä eikä siitä saa poistaa mitään.

Kaikista uutistilanteista ei kuitenkaan löydy uutiskuvaa. Tällöin turvaudutaan usein kuvituskuvaan. Kuvituskuvassa saattaa näkyä esimerkiksi poliisiauton logo, käräjäoikeuden ovi tai ylioppilaslakki.

Varsinkin silloin, jos uutinen kertoo jostain numeerisesta muutoksesta tai ilmiöstä - esimerkiksi toukokuun keskilämpötilojen muutoksesta - käytetään uutisen kuvituksena usein grafiikkaa. Grafiikka havainnollistaa muutosta ja näyttää, mistä ilmiössä on kyse. Uutisissa käytetään usein myös karttagrafiikoita, jotka näyttävät, missä jokin asia on tapahtunut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uutinen kertoo uutta tietoa ajankohtaisesta aiheesta.

# data[].attributes.body
Laadi sarjakuva novellin pohjalta. Ruutuja voi olla viidestä

kahdeksaan. Käytä sarjakuvan kieltä ja kerrontaa (erilaiset puhekuplat, teksti kuvan

alle, tehosteäänet yms.) Voit käyttää sarjakuvan

tekemiseen jotain sovellusta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sarjakuva on mediaesitys, jossa yhdistyvät kuva, sana ja erilaiset merkit. Näistä tekijöistä muodostuu yhtenäinen tarina, joka etenee ruutu ruudulta. Sarjakuvalla on oma kielensä. Kerronta syntyy kuvien yhdistämisestä, ruuduista ja niiden välisestä tilasta. Sarjakuvan ilmaisu ja kerronta on samantapaista kuin elokuvien. Eri kuvien välisen jatkuvuuden luo katsoja itse. Katsoja näkee ruutujen väliin; hän osaa yhdistää tapahtumien jatkumon, vaikka kaikkea ei kuvissa kerrotakaan.

Sarjakuvakerronnan perusyksikkö on ruutu. Ruudun koolla ja muodolla voidaan kertoa paljon asioita. Yleensä ruutu on neliö tai suorakulmainen. Vinoneliön- tai ympyränmuotoiset ruudut korostavat jotakin tapahtumaa tai tunnelmaa. Ruutujen koko viittaa tapahtuman tärkeyteen, mutta myös sen kestoon. Mitä pitempi ruutu on, sitä enemmän kuluu aikaa. Sarjakuvissa kuten elokuvissakin vaihdellaan kuvakulmia ja kuvakokoja. Näillä saadaan luotua kerrontaan vaihtelua ja dynamiikkaa. Katso kuvakoot ja kuvakulmat kuva kappaleesta.

Sarjakuvissa on monenlaisia merkkejä, jotka opitaan tulkitsemaan tietyllä tavalla. Näitä merkkejä opitaan lukemaan vaistonvaraisesti kokemuksen myötä. Sahalla, joka sahaa puunkappaletta, kuvataan kuorsausta ja lamppu syttyy pään päälle, kun sarjakuvahahmo saa idean. Tietynlaiset viivat kuvaavat vauhtia, musta pilvi pään päällä kuvaa vihaa ja suuttumusta sekä sydän rakkautta tai rakastumista. Sarjakuvailmaisuun liittyy keskeisesti huumori ja asioiden liioittelu. Kuvattava kohde yksinkertaistetaan ja pelkistetään. Asioita voidaan esittää hyvinkin viitteellisesti.

Sarjakuvan historiaa ja lajityypit

Sarjakuvan kerrontatekniikka on ollut olemassa jo ammoisina aikoina. Varhaiset luola- ja seinämaalaukset ja seinävaatteet sekä Egyptin hautamaalaukset toimivat esimerkkinä kuvien sarjallisesta ilmaisusta. Puhekuplan käyttö tunnettiin puolestaan jo keskiajalla.

Nykyaikaisen sarjakuvan esiasteena voidaan pitää Wilhelm Buschin vuonna 1865 julkaisemaa kertomusta Max ja Moritz. Tässä kertomus etenee toisiaan seuraavien kuvien jatkumona, jota tukee runomuotoon kirjoitettu teksti. Varsinaisena ensimmäisenä sarjakuvana pidetään kuitenkin Richard Felton Outcaultin luomaa sarjakuvaa The Yellow Kid. Se ilmestyi ensimmäisen kerran amerikkalaisessa New York World-lehdessä vuonna1894. Sarjan päähenkilönä seikkailee hörökorvainen ja keltapaitainen poika. Varsinaisia puhekuplia ei ollut, repliikit kirjoitettiin pojan paitaan. Kissalan pojat (The Katzenjammer Kids) alkoi ilmestyä vuonna 1897. Matti Mainio ja Jussi Juonio(Mutt and Jeff) alkoi ilmestyä vuonna 1907 jatkuen aina vuoteen 1982 saakka.

Aluksi sarjakuvat olivat tyyliltään koomisia ja piirrostyyliltään pelkistettyjä ja karikatyyrimäisiä. 1930-luvulla syntyivät jännityssarjakuvat (esim. Tarzan) ja niissä piirrosjälki oli jo paljon realistisempi. Toinen maailmansota lisäsi sarjakuvien menekkiä, se oli oivaa ajanvietettä mm. sotilaille.

Eurooppalaisen sarjakuvan historian tunnetuimpia ovat belgialaisen Hergén Tintti-sarjakuvat (ensimmäinen ilmestyi 1929) ja ranskalaisen Réne Goscinnyn Lucky Luke, Asterix ja Ahmed Ahne. Ensimmäisinä suomalaisina sarjakuvapiirtäjinä pidetään Hjalmar Löfvingiä (Pöllöpää-Iivari) ja Ola Fogelbergiä (Pekka Puupää ja Pupu ja Pelle). He nousivat sarjakuvapiirtäjinä esille 1910-luvun Suomessa.

Alun perin sarjakuvia julkaistiin sanomalehdissä ja sarjakuvan kehitys olikin pitkään sidoksissa sanomalehtimaailman kehitykseen. Sarjakuva oli oivaa palstantäytettä ja sen ajateltiin lisäävän lehden myyntiä. 1930-luvun loppupuolella julkaistiin ensimmäiset itsenäiset sarjakuvalehdet. Ensimmäinen varsinainen sarjakuvalehti Detective Comics julkaistiin vuonna 1937. Myöhemmin sarjakuvia on julkaistu myös albumeina, antologioina ja kirjoina.

P.S. Keskustelussa sarjakuvan historiasta on noussut esille sveitsiläisen Rodolphe Töpfferin (1799-1846) sarjakuva Herra Koipeliini. Uuden tutkimuksen myötä Herra Koipeliinia (1830) voitaisiin pitää maailman ensimmäisenä sarjakuvana. Herra Koipeliini kertoo porvariston joutilaasta elämästä komiikan keinoin. Suomessa Koipeliini ilmestyi ensimmäisen kerran Sanomia Turusta sanomalehdessä jo vuonna 1857. Sitä voidaan siis pitää myös ensimmäisenä Suomessa ilmestyneenä sarjakuvana. (Minerva kustannus on painanut sarjakuvasta suomenkielisen painoksen, suomennus Heikki Kaukoranta.)

Lajityypit

Sarjakuvan lajityypit ovat moninaiset. On science fictionia, scifiä, etsiväsarjoja, fantasiaa, romantiikkaa, kauhua, rikossarjoja, lännensarjoja, sotasarjakuvia, seikkailusarjakuvia, historiallisia sarjakuvia, humoristisia ja poliittisia sarjakuvia jne. Japanilaista sarjakuvaa kutsutaan Mangaksi (Japania, tarkoittaa sarjakuvaa). Se kehittyi amerikkalaisen sarjakuvan pohjalta ja on saavuttanut huiman suosion myös Euroopassa ja muualla maailmassa. Japanilaista sarjakuvaa luetaan oikealta vasemmalle, päinvastoin kuin länsimaissa.

Myös lapsille on tarjolla paljon korkeatasoisia sarjakuvia. Aku Ankka (Suomen suurin viikkojulkaisu), Jaska Jokunen, Asterix, Maailman vahvin nalle, Piko ja Fantasia, Marsupilami, Nakke Nakuttaja, Lassi ja Leevi, muumit jne. ovat lastensuosiossa olevia sarjakuvia. Sarjakuva on lapsille siitä kiitollinen ilmaisumuoto, että tarinaa voi lukea ilman varsinaista lukutaitoa. Joskus sarjakuva voi toimia myös kimmokkeena lukemaan oppimiselle. Lapset viihtyvät hyvin sarjakuvien parissa; viihtymisen lisäksi sarjakuvat opettavat.

Strippi, lehti ja albumi

Sarjakuvastrippi on lyhyt, mutta paljon käytetty sarjakuvan ilmaisumuoto. Strippejä julkaistaan pääasiassa sanomalehdissä. Sanomalehtistripissä on yleensä kolme ruutua ja se on usein mustavalkoinen ja piirrostyyliltään pelkistetty. Useat sanomalehtistripit perustuvat vitsiin, mutta ne voivat myös muodostaa pitkään jatkuvia ja yhtenäisiä juonia. Sarjakuvalehdet koostuvat useista lyhyistä, muutaman sivun pituisista tarinoista. Sarjakuva-albumit taas kertovat tavallisesti yhden pitkän tarinan, ja joskus tarina voi venyä usean albumin mittaiseksi.

Sarjakuvia tekemään

Sarjakuvien tekeminen on antoisaa ja monipuolista. Sarjakuvia tehdessään lapsi testaa monia kuvan tekemisen lainalaisuuksia, mutta myös tekstin ja merkkien yhdistämistä kerrontaan.

Ennen kuin ryhtyy hommiin, kannatta katsella valmiita sarjakuvia. Miten päähenkilö on esitetty, minkälaisia ilmeitä ja eleitä sillä on? Miten ruudut vaihtuvat? Mikä näytetään ja mikä jää katsojan päättelyn varaan? Minkälaisia kuvakokoja ja kuvakulmia on käytetty ja miten ne vaihtelevat sarjakuvan edetessä? Minkä kokoisia ja muotoisia ruudut ovat ja onko niissä vaihtelua kesken sarjakuvan? Minkälaiset puhekuplat ovat ja mihin ne on sijoitettu? Miten liikettä on kuvattu? Mitä eri merkkejä on käytetty ja mitä niillä tarkoitetaan?

Sarjakuvan tekeminen alkaa juonen ja tarinan kehittelyllä. Tämän jälkeen luodaan päähenkilö. Jotta siitä tulisi elävä ja tunteva, sen piirtämistä on hyvä harjoitella etukäteen eri tunnetiloissa ja asennoissa. Tarinasta tehdään ensin käsikirjoitus, jossa tapahtumat jaetaan ruutuihin. Sarjakuvan ruudut sommitellaan paperin keskiosaan, jotta paperiin jää reilut marginaalit ruutujen ympärille. Kuvat luonnostellaan ruutuihin lyijykynällä, lisätään puhekuplat ja muut tarvittavat tekstit ja merkit. Lopullinen sarjakuva tehdään mustalla huopakynällä tai musteella. Korjauksia voi tehdä liimaamalla uutta kuvaa päälle. Kuviin voi halutessaan lisätä erilaisia piirrosjälkiä ja pintoja yleisvaikutelmaa piristämään. Sarjakuvasta voi ottaa kopion, jotta kaikki päälle liimatut lisäykset ja korjaukset saadaan haihdutetuksi.

Avainsanat

Katso myös

# data[].attributes.attachment_link.description
Sarjakuva on mediaesitys, jossa yhdistyvät kuva, sana ja erilaiset merkit. Näistä tekijöistä muodostuu yhtenäinen tarina, joka etenee ruutu ruudulta. Sarjakuvalla on oma kielensä. Kerronta syntyy kuvien yhdistämisestä, ruuduista ja niiden välisestä tilasta. Sarjakuvan ilmaisu ja kerronta on samantapaista kuin elokuvien. Eri kuvien välisen jatkuvuuden luo katsoja itse.

# data[].attributes.body
Suunnittele ja toteuta kuva tai kuvia, jotka sopisivat novellin kuvitukseksi. Kirjoita kuviin selostavat kuvatekstit. Voit myös käyttää lainauksia eli sitaatteja novellista.

# data[].attributes.body
Tee kuvakollaasi, jonka avulla esittelet novellin päähenkilöä, hänen kotiaan ja muuta ympäristöä sekä henkilökohtaisia tavaroitaan. Käytä lehtikuvia, joihin kirjoitat sopivat kuvatekstit

# data[].attributes.body
Kirjoita roolissa jonkun novellin henkilön somepäivitys. Tee twiittaus käyttäen oheista generaattoria.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Warning: JavaScript is disabled. JavaScript is required for Tweetgen to work. Ensure that JavaScript is enabled and that no browser extensions are blocking scripts.

By using Tweetgen you agree to our Terms of Service and Privacy Policy.

How to use the new editor:

Everything inside a dashed border is editable. Click on one to edit it.

Clicking on a Tweet's icon will bring up additional options, such as adding an image and toggling the verified badge.

Want to add replies? Use the Reply Chain Generator!

Prefer the old editor? The classic editor is still available.

# data[].attributes.attachment_link.description
Updated for Twitter's latest look, with Tweetgen you can make and share believable fake Tweets. You can even generate images of reply chains, users blocking you, getting suspended, and more.

# data[].attributes.body
Novellissa useasti esiintyvä motiivi on mehujäätelöä myyvän pojan kottikärry, jonka kyljessä on teksti ''granite''. Sana granite tuottaa suomalaiselle hämmennystä, luullen kärryn sisältävän kiviä. Novellissa esiintyvälle Immille kottikärrystä tulee mieleen lämmin kesä, ranta ja kesävaatteet. Immi pälyilee novellin edetessä ympäristöä usein, jos näkisikin granitepojan ja hänen kottikärrynsä. Mehujäätä täynnä oleva kärry muistuttaa kuumasta Italian kesästä ja rennosta, kauniista mehujääpojasta.

# data[].attributes.body
Novellin tyttö on päättänyt, että haluaa kesän lapsen. Hän oli suunnitellut raskautensa eikä isällä ollut niin väliä -- kunhan lapsi syntyisi kesällä. Tyttö arvostaa hänen äitiänsä, sillä hän piti vauvasta huolen sen aikaa, kun ei siihen itse ollut kykeneväinen. Hän ei arvosta ystäväänsä Jannicaa, sillä hän aina poistuu kuvioista, kun vauva tulee kuvioihin. Tytön ajattelutapa kehittyy vanhemmiten, sillä hän päättää hankkia kesävauvan sitten, kun pitää siitä huolta talvellakin. Tyttö nimittäin kyllästyi vauvaansa, kun syksy tuli, eikä hän voinut loikoilla enää vauvansa kanssa Uunisaaressa.

# data[].attributes.body
Novellissa on yksi takauma. Tapahtumat menevät koko ajan eteenpäin. Kerronnan tempo hieman vaihtelee. Alussa se on hidasta ja kuvailevaa. Lopussa tarina etenee hieman nopeammin. Takauman aikana Immi muistaa kotona olleen miehen, josta äiti on eronnut. Rannalla olevasta miehestä äidille tulee mieleen aikaisempi kumppaninsa. Avoimeksi jää miksi äiti erosi miehestä ja lähti Italiaan.

# data[].attributes.body
Novellin nimi kesävauva kertoo kesälla hoidettavasta vauvasta. Novellissa päähenkilö haluaa ja saa kesällä vauvan. Se rikkoo välit hänen kavereihinsa. Kesällä vauvan kanssa oli mukava olla, mutta talvella päähenkilö ei enään jaksanut huolehtia siitä. Syksyllä vauva menee asumaan päähenkilön äidin luokse. Novellissa kerrotaan vauvan tuomasta vastuusta ja miten se voi muuttaa elämää. Päähenkilön kaveritkaan eivät tykänneet vauvasta kuten päähenkilökään myöhemmin.

# data[].attributes.body
Molemmissa sadussa ja novellissa poika tippuu järveen. Käsitykseni mukaan novellissa oleva poika menehtyy, mutta Pienessä merenneidossa merenneito rakastuu poikaan. Novelli ja satu ovat molemmat dramaattisia, sillä tapahtumat kuvataan yksityiskohtaisesti. Novellissa pakkanen vastaa Pienen merenneidon merinoitaa.

# data[].attributes.body
Intertekstuaalisuus tarkoittaa tekstissä olevia viitteitä muihin teksteihin. Intertekstuaalisuus ilmenee Kaunis päivä ja Tuntematon sotilas novellissa muutamassa kohdassa. Molemmissa novelleissa on minä- puhuja, joka puhuu jollekkin ihmiselle. Myös molemmissa novelleissa sota on päällimmäinen tapahtuma. Tuntematon sotilas novellissa puhuja on sotamantereella, Kaunis päivä novellissa puhuja on luultavasti kotonaan.

# data[].attributes.body
Novellin sanomaa on hieman vaikea kertoa, sillä siinä ei selviä syytä miksi salkun käytöstä rangaistaan. Lehtori haluaa käyttää vaimonsa ostamaa salkkua silti, vaikka tietää ettei kukaan koulussa käytä enää salkkua. Vaimo on ylpeä lahjastaan, joten ei tahtonut tuottaa hänelle pettymystä. Lehtori kärsii seurauksensa siis vaimonsa vuoksi. Lehtori kertoo novellissa, että ennen salkkua hän viihtyi työssään. Salkun käyttämisen jälkeen kuitenkin työtoverit alkoivat uhkailemaan häntä. Salkun käyttämisessä on jokin tabu, joka ei selviä novellissa.

# data[].attributes.body
Kaikki ryhmän jäsenet opiskelevat samaa alaa, germaanista filosofiaa. Monella ryhmän tytöllä on myös poika, joista puhutaan. Jokaisella opiskelijalla oli jokin yhteys Saksaan, joten heillä oli yhteinen puheenaihe. He näyttävät samalta ja heidän luonteenpiirteet ovat yhtenäisiä, joka tekee porukasta yhtenäisen.

# data[].attributes.body
Mielestäni novellin vaikuttavin kohta oli se, kun poika astuu ensimmäistä kertaa jäähalliin. Tekstistä välittyy tunnelman huuma ja jännittyneisyys. Pojalle jääkiekkomatsi on tärkeä, sillä hän itsekin harrastaa lajia. Hän kokee kuuluvansa muuhun yleisöön, joka huutaa ja kannustaa hänen mukana. Hän voi olla yleisön seassa oma itsensä, ilman että häntä käsketään rauhoittumaan. Hän kokee olevansa itselle merkityksellisessä paikassa.

# data[].attributes.body
Akun tämänhetkinen elämäntilanne tuntuu ristiriitaiselta. Hän on katkera äidilleen, joka jätti isän, ja katkera äidin uudelle tyttöystävälle Ellille. Hän toivoisi, että hänen äiti ja isä olisi vielä yhdessä. Koska Aku ei pidä äitinsä uudesta suhteesta, hän ei olisi tahtonut lähteä heidän kanssa Thaimaaseen. Hän tuntuu Thaimaan lisäksi suhtautuvan moneen asiaan pessimistisesti, hän näe asioissa positiivisia puolia. Hän arvioi paljon äitinsä ja Ellin suhdetta, ja miksi he käyttäytyvät kuten käyttäytyy. Hän ehkä kokee olevansa kolmas pyörä. Aku vaikuttaa rauhalliselta ja mukavuudenhaluiselta.

# data[].attributes.body
Novellin jännite syntyy, kun Tamminen ja Heidi eroaa. Tamminen ei tahdo päästä Heidistä yli ja toivoo, että Heidi ottaisi tämän takasin. Tamminen on kuitenkin armeijassa, eikä hän voi antaa kaikkea aikaansa tytölle. Heidi löytää uuden miehen, josta Tamminen suivaantuu. Heidi ja mies avioituvat nopeasti, ja Tamminen saa kutsun häihin. Hänen tekee pahaa katsoa edellistä tyttöystäväänsä uuden miehen kanssa.

# data[].attributes.body
Tuomakselle koru ei meinaa paljoa, mutta hänen on vaikea heittää sitä pois. Hän usein pitelee korua käsissään, ja kerran mielestään heitti sen jo pois. Tuomas oli saanut sen edelliseltä tyttöystävältään. Hän oli kuitenkin kerännyt sen muiden vanhojen tavaroiden sekaan. Koru muistuttaa Tuomasta eri aikakaudesta elämässään. Koru on varmasti yli 18 vuotta vanha.

Elinaa sydän muistuttaa kouluajasta, silloin kun koru oli hänen. Se muistuttaa Tuomaksen kanssa yhdessä vietetystä ajasta. Se muistuttaa ala-asteesta ammattikouluun, yhteisistä koulumatkoista ja oppitunneista. Mitä kaikkea he olivatkaan yhdessä kokeneet- se oli korussa.

# data[].attributes.body
Jyri työskentelee kesällä kuukauden ajan vanhainkodissa, vaikka he suunnittelivat tyttöystävänsä Heidin kanssa viettää kesän yhdessä. Kun Jyri on töissä, Heidi viettää päivät auringon alla rannalla. Usein töiden jälkeen Jyri tulee rannalle myös Heidin seuraksi. Hiekka muistuttaa Jyriä siitä kesästä, jonka hän suunnitteli, muttei sitä saanut. Hiekka muistuttaa Heidistä, oli Jyri sitten töissä tai rannalla. Hiekka muistuttaa pariskunnan yhteisestä ajasta ja yhteisestä kesästä.

# data[].attributes.body
Novellissa Marianna pukeutuu kirkkaansiniseen takkiin, jonka tuuli saa lepattamaan. Marianna on luultavasti opiskelijaikäinen, n. 17-20 -vuotias. Hän vaikuttaa hieman ujolta, mutta kiltiltä ja huomaavaiselta. Hän ajattelee enemmän, kuin mitä puhuu. Hänellä on pitkät hiukset, joihin hän oli laittanut pinnin.

# data[].attributes.body
Novellissa puhutaan paljon Kanadasta, jonne Kimin perheenjäsenillä on kytköksiä. Kimi lähti yhtäkkiä Kanadaan, ja majaili siellä kaverinsa sukulaisten luona. Kimin veli on myös kiinnostunut maasta. Hänen mieleensä tupsahti kuva koulukirjasta ja itsestään autonkuljettajana.

Kimi kehui veljelleen kaupunkia paljon puhelussa, ja että haluaisi palata uudelleen sinne. Veli kuitenkin pohtii, miten Kimi oli saanut rahat matkalleen. Tästä kehkeytyy riita veljesten välille.

# data[].attributes.body
Novellin kertoja on ulkopuolinen. Kertoja ei tiedä kaikkea vaan on tietämykseltään rajoittunut. Kertoja kertoo vain havaitsemiaan asioita eikä esimerkiksi henkilöiden tunnetiloja. "Olemus oli huomaamaton mutta jämäkkä" kohdasta huomaa ettei kertoja tiedä Jyrin oikeaa tunnetilaa, vaan kertoo miltä Jyri vaikuttaa ulospäin. Kertoja kertoo tapahtumista ulkopuolisen näkökulmasta. Myös kohdasta "Aulikki hymyili Jyrille" huomaa että kertoja ei kerro Jyrin tai Aulikin tunnetiloista vaan teoista.

# data[].attributes.body
Suojatien merkitys Mariannalle on tärkeä. Siellä hän tapaa hänelle entuudestaan tutun Akselin, johon hän on ihastunut. Suojatie voi merkitä turvallista hetkeä Mariannan elämässä. Suojatie pysäyttää Timon miettimään Tuulaa. Tuula on ollut Timolle tärkeä suoja elämän varrella. Lopussa erkanevat linnut merkitsevät ihmisten eroa. Suojatie on turvapaikka, jossa voi miettiä ihmisten välisiä suhteita. Suojatie luo turvan tunnetta ihmissuhteiden välille.

# data[].attributes.body
Ari pyrkii siihen, että voi näyttää kaikille millainen hän oikeasti on. Hän haluaa ihmisiltä hyväksynnän, mutta samaan aikaan häntä ei kiinnosta mitä kukakin ajattelee. Ari arvostaa hänen esityksensä yleisöä, joka yhtyy mukaan esitykseen tehden Arin olon itsevarmaksi. Hän saa yleisöltä paljon kehuja esityksen jälkeen, ja varsinkin ystävänsä Mikael kehut ovat mieleenpainuvia. Tästä päätellen Ari arvostaa rehellisyyttä. Lavalla ollessaan Aki tajuaa, että esiintyminen ja laulaminen on se, mitä hän haluaa tehdä. Enää drag-harrastus ei ole salaisuus.

# data[].attributes.body
Novellin tapahtumat etenevät koko ajan. Päähenkilö muistelee välillä aikaisempia tekojaan. Ne liittyvät kuitenkin tapahtuman kulkuun. Lopussa päähenkilö muistelee, miksi hänen oli täytynyt lähteä kotoaan. Hän suuttuu Kimille, joka oli uskonut vanhaa ukkoa. Novellissa ei ole ennakointeja. Takaumat sopivat novellin kulkuun hyvin ja tekevät siitä mielenkiintoisemman.

# data[].attributes.body
Novellin tapahtumat sijoittuvat ensiksi Arin koulun kykykilpailuun. Sitten Ari muistelee aikaisempia meikkikokeilujaan kotona. Ari on 16-vuotias. Novellin tapahtumat sijoittuvat nykyaikaan. Sen huomaa esim. televisiosta tulevista drag-ohjelmista. Miljööllä on suuri merkitys novellin teemaan, koska eri paikassa tilanne olisi ollut hyvin erilainen. Novellin miljöössä on nyt hyvin hyväksyvä tilanne ja paikka. Silloin Ari uskalsi olla oma itsensä eikä välittänyt muista.

# data[].attributes.body
Itselle ei tule mitään toista satua tästä novellista mieleen. Varmaan on jokin synkkä rakkaustarina johon tämä viittaa. Merenneito vaikuttaa synkkämieliseltä ja masentuneelta. Merenneitoa ei välttämättä ole olemassa ollenkaan tai se on jokin luonnonvoima. Nuori luistelijapari rakastaa toisiaan selvästi.

# data[].attributes.body
Novellissa kerrotaan sota-ajan sisarussuhteesta. Nuorempi sisko selvästi rakastaa ja välittää sotaan lähteneestä veljestä. Novellin lopussa veli ei tulekaan kotiin ja on kuollut sodassa. Novelli puhuu siitä, että kannattaa arvostaa yhteistä aikaa rakkaiden kanssa. Koskaan ei tiedä milloin yhteinen aika loppuu. Novellissa kerrotaan myös läheisestä huolehtimisesta. Novelli puhuu syvimmiltään lähimmäisenrakkaudesta.

# data[].attributes.body
Päähenkilö on 58-vuotias naimisissa oleva mies. Ammatiltaan hän on historian opettaja pääkaupunkiseudulla. Päähenkilö on hieman ujo ja arka. Sen huomaa esim. siitä että hän kävelee muiden takana eikä uskalla heti sanoa ajatuksiaan ääneen. Häntä kiusataan rankasti työpaikallaan ja se heijastuu hänen toimintaansa. Päähenkilö pyrkii olemaan hiljaa ja pahentamatta tilannetta. Päähenkilö on selvästi vähän yksinäinen ja peloissaan tilanteesta. Kun tilanne äityy pahaksi, hän uskaltaa mennä sanomaan kiusaamisesta rehtorille.

# data[].attributes.body
Tilanne on ollut päähenkilölle raskas. Hänen isänsä on kuollut ja hän on muuttanut uudelle paikkakunnalle opiskelemaan. Päähenkilöllä on muutamia kavereita uudella paikkakunnalla. He tukevat häntä paljon ja ovat iso apu hänelle. Kaverit lohduttavat häntä vaikeassa tilanteessa. Lopulta päähenkilö lopettaa itkun ja olo helpottuu. Kävelyn edetessä hän hyväksyy tilanteensa ja mieli on jo parempi.

# data[].attributes.body
Novellin nimi "Kaupankäyntiä" viittaa isän työhön. Isä myy kaikenlaista tavaraa ja varmaankin samalla huumeita. Isän työ pitää hänet kiireisenä ja hän onkin paljon kotoa pois. Isä joutuu ongelmiin töissä ja myöhästyy melkein jääkiekko-ottelusta. Tarinan lopussa isän myyntitutut varmaankin pahoinpitelevät hänet. Isä haluaa paremman elämän lapsilleen ja muuttaa pois heidän luotaan.

# data[].attributes.body
Novellin päähenkilö Aku kävi Thaimaassa perheensä kanssa. Hän ei pidä äitipuolestaan Ellistä. Akun elämä on muuttunut paljon, eikä hän pidä nykyisestä elämästään. Thaimaan loma ei ollut Akulle ollenkaan mukava. Annen ja Ellin teot ja sanomiset ärsyttävät Akua. Matka muistuttaa Akua ikävistä tapahtumista, kun hän muutti itse pois isän luota. Novellin nimi "Fucking Thailand" viittaa tilanteisiin, mitä Aku koki Thaimaassa, ja siihen mitä matkasta seurasi. Thaimaan loman jälkeen Ellin ja Annen parisuhde on vielä vahvempi. Tämä ei ole Akun mielestä kiva asia, sillä hän haluaisi mielummin asua isänsä kanssa.

# data[].attributes.body
Novellissa esiintyvä jänis on päähenkilö Tammisen kanssa katsomassa Heidin häitä. Kun Tamminen katsoo Heidin häitä sivummalta, jänis tulee esiin. Jänis muistuttaa Tammista itsestään. Jäniksellä ei ole kumppania vaan katselee yksin muiden onnellisia suhteita. Tammisella on sama tilanne. Hän ja Heidi erosivat, kun Tamminen oli armeijassa. Nyt Heidillä on uusi kumppani ja Tamminen on jäänyt yksin ikävöimään Heidiä. Tamminen ja jänis ovat siis samassa tilanteessa ja Tamminen saa lohtua jäniksestä.

# data[].attributes.body
Novelli käsittelee lapsen ajatuksia, vääriä tekoja, lähimmäisen rakkautta, muistojen voimaa ja rakkauden voimaa. Muistojen voima esiintyy novellissa päähenkilö Tuomaksen ajatuksina. Hän muistelee, kuinka hän lapsena tykkäsi Elinasta. Jo pienenä hänen tunteensa olivat voimakkaat häntä kohtaan. Välillä he eivät näe toisiaan pitkään aikaan. Kuitenkin teini-iässä Elina sairastuu pahasti leukemiaan. Silloin Tuomas palaa Elinan luo ja muistaa heidän väliset tunteet. Tuomas ei halua päästää irti Elinasta, eikä ole päästänyt vieläkään, sillä hän muistelee lapsuuden hyviä aikoja hänen kanssaan. Muistot ovat tärkeitä Tuomakselle, vaikka on naimisissa, eikä tule näkemään Elinaa enään.

# data[].attributes.body
-Oikeesti ootko jo nyt menossa naimisiin jonkun toisen kanssa! Tamminen tiuskaisee Heidille

-No oon. Ollaan tapailtu jo jonkin aikaa, Heidi vastaa

-Ai sillonkin kun oltiin yhessä

-Nii.

-Mikä mussa oli vikana! Mikset kertonu mitään!

-En halunnu loukata sua enempää.

-No just. Toivottavasti ei nähä enään ikinä! Tamminen huutaa ja lähtee pois, vaikka olisi halunnut sanoa paljon enemmän.

# data[].attributes.body
Olette suorittaneet kirjallisuustehtävän hyväksytysti.