# data[].attributes.headline
1986. gada 10. jūlijā tika dibināta Cilvēktiesību aizstāvības grupa "Helsinki-86"

# data[].attributes.subject
1986. gada 10. jūlijā tika dibināta Cilvēktiesību aizstāvības grupa "Helsinki-86"

# data[].attributes.body
Helsinki-86 bija Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa, ko dibināja 1986. gada jūnijā Liepājā, ar mērķi sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības. Uz ārzemēm tika nosūtīta 17 personu protesta vēstule pret PSKP CK un Latvijas KP CK, kā arī Helsinki-86 dibināšanas dokumenti, kas izraisīja plašu rezonansi.

# data[].attributes.headline
1987. gada 14. jūnijā  organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa. 

# data[].attributes.subject
1987. gada 14. jūnijā  organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa. 

# data[].attributes.body
1987. gada 14. jūnijā sabiedriskā kustība “Helsinki-86” organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa Rīgā 1941. gada jūnija deportāciju upuru piemiņai. Lai izjauktu pasākumu, Rīgas pilsētas izpildkomiteja Rubika vadībā pie pieminekļa sarīkoja riteņbraucēju sacensības.

# data[].attributes.headline
1987. gada 23. augustā pie Brīvības pieminekļa notika ar padomju režīmu neapmierināto iedzīvotāju protesta mītiņš

# data[].attributes.subject
1987. gada 23. augustā pie Brīvības pieminekļa notika ar padomju režīmu neapmierināto iedzīvotāju protesta mītiņš

# data[].attributes.body
Kura laikā padomju milicija piekāva un arestēja demonstrantus. Kaut arī oficiālajos sabiedrības saziņas līdzekļos "saietu" dalībnieki tika nomelnoti, šīs akcijas rosināja sabiedrisko domu un virzīja demokratizācijas procesu.

# data[].attributes.headline
1988. gada 23. martā izveidoja staļinisma ļaundarību apzināšanas komisiju

# data[].attributes.subject
1988. gada 23. martā izveidoja staļinisma ļaundarību apzināšanas komisiju

# data[].attributes.body
1988. gada 23. martā Latvijas Rakstnieku savienība izveidoja staļinisma ļaundarību apzināšanas komisiju. Pēc tam notika Radošo savienību plēnums, kurā  Mavriks Vulfsons kā pirmais atklāti nolasīja Molotova—Ribentropa pakta slepenos protokolus un publiskoja Latvijas okupācijas faktu.

# data[].attributes.headline
1988. gada 8.—9. oktobrī notika LTF pirmais kongress

# data[].attributes.subject
1988. gada 8.—9. oktobrī notika LTF pirmais kongress

# data[].attributes.body
Politiskās izglītības namā notika Latvijas Tautas frontes pirmais kongress, kurā par pirmo LTF vadītāju ievēlēja publicistu Daini Īvānu.

# data[].attributes.headline
1989. gada 8. februārī notika LNNK pirmais kongress

# data[].attributes.subject
1989. gada 8. februārī notika LNNK pirmais kongress

# data[].attributes.body
Latvijas Nacionālās neatkarības kustība (LNNK) pirmajā kongresā pieņēma programmu, kuras mērķis bija Latvijas Republikas valstiskās neatkarības atjaunošana.

# data[].attributes.headline
1989. gada 23. augustā notika tautas akcija “Baltijas ceļš”

# data[].attributes.subject
1989. gada 23. augustā notika tautas akcija “Baltijas ceļš”

# data[].attributes.body
Šī demonstrācija tika sarīkota, lai pievērstu pasaules uzmanību vēsturiskajiem notikumiem, no kuriem cietušas Baltijas valstis. Baltijas ceļš notika tieši 50 gadus pēc Molotova—Ribentropa pakta parakstīšanas, kura oficiālais nosaukums bija Neuzbrukšanas līgums starp Vāciju un PSRS.

# data[].attributes.headline
1990. gada 15. februārī LPSR AP apstiprināja jaunu valsts simboliku 

# data[].attributes.subject
1990. gada 15. februārī LPSR AP apstiprināja jaunu valsts simboliku 

# data[].attributes.body
LPSR AP pieņēma likumu par grozījumiem LPSR Konstitūcijā, atzīstot par oficiālo valsts simboliku sarkanbaltsarkano karogu, valsts ģerboni un himnu "Dievs, svētī Latviju".

# data[].attributes.headline
1990. gada 4. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma "Deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu"

# data[].attributes.subject
1990. gada 4. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome pieņēma "Deklarāciju par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu"

# data[].attributes.headline
Barikāžu laiks no 1991. gada 13. līdz 27. janvārim

# data[].attributes.subject
Barikāžu laiks no 1991. gada 13. līdz 27. janvārim

# data[].attributes.attachment_link.title
Barikādes - nozīmīgs solis Latvijas simtgadē

# data[].attributes.headline
1991. gada 21. augustā pilnīgas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.subject
1991. gada 21. augustā pilnīgas neatkarības atjaunošana

# data[].attributes.body
21. augustā OMON vienības Vecrīgā uzbruka barikādēm pie Saeimas nama, Latvijas Republikas Augstākā padome pieņēma paziņojumu par Latvijas Republikas Satversmes atjaunošanu pilnā apjomā, izbeidzot 1990. gada 4. maijā postulēto pārejas stāvokli.

# data[].attributes.body
Latvijas kultūrā ļoti ietekmēja Padomju Savienības veiktā Latvijas okupācija. Piemēram, Latvijā šodien ir ļoti daudz krievvalodīgo pilsoņu.
Protams, labi, ka Latvija ir kļuvusi neatkarīga. Pirmkārt, PSRS pastāvošā "dzelzs priekškara" dēļ tā, ceļošana bija nepieejama lielākajai daļai iedzīvotāju, bet tagad mēs varam brīvi ceļot pa pasauli. Otrkārt, pēc Padomju Savienības sabrukuma radošās inteliģences pārstāvji saņēma pilnīgu brīvību, bet vienkāršie iedzīvotāji - vārdu brīvība. Arī represijas beidzās, un latviešiem ļāva svinēt valsts svētkus un ievērot tradīcijas.