# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/webfeature/100-aar-med-kvindestemmer

# data[].attributes.body
Over 100 år siden havde kvinder ikke ret til at stemme ved folketingsvalget. De fik først ret til stemme ved folketingsvalget i 1915, fordi slutningen af 1800-tallet organiserede kvinder fra både Danmark og mange andre dele af verden for retten til at stemme.

# data[].attributes.body
I 1908 opnåede kvinder så stemmeret ved kommunalvalg og i 1915 også til folketingsvalg.

# data[].attributes.headline
Hvad skete der efter kvinderne fik valgret?

# data[].attributes.subject
Hvad skete der efter kvinderne fik valgret?

# data[].attributes.body
Efter kvinderne havde fået valgret valgte 50% af kvinderne at angive stemme til det kommunalvalg i 1909.

Da kvinder fik stemme og valgret i Folketinget arrangerede dansk kvindesamfundet en valgretstog for at makkere sejren.

# data[].attributes.headline
Hvilke argumenter gik for og imod kvindernes valgret

# data[].attributes.subject
Hvilke argumenter gik for og imod kvindernes valgret

# data[].attributes.body
Der blev sagt argumenter som gik for valgretten til kvinder som fx. en fri stat ikke kunne undvære kvindernes stemmer ligesom valgretten kunne være med til at forbedre kvindernes social og økonomiske position i samfundet

Der blev sagt argumenter som gik i mod valgretten til kvinder som fx. at kvinderne slet ikke var forberedte på at deltage i det politiske arbejde.

# data[].attributes.headline
Hvordan ser situationen ud  nu i forhold til ligestilling i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvordan ser situationen ud  nu i forhold til ligestilling i Danmark?

# data[].attributes.body
Loven om ligeløn skal sørge for, at mænd og kvinder får lige løn for lige arbejde hvis de udfører det samme slags arbejde, eller hvis arbejdet har samme værdi.

# data[].attributes.headline
Hvad gjorde kvinderne for at starte emnet på kvindernes valgret 

# data[].attributes.subject
Hvad gjorde kvinderne for at starte emnet på kvindernes valgret 

# data[].attributes.body
Kvinderne selv begyndte gradvist at engagere sig i kampen for stemmeret i anden halvdel af 1800-tallet. I 1871 blev Dansk Kvindesamfund stiftet som den første kvindesagsforening, og senere fulgte en række rene valgretsforeninger. Heriblandt Kvindelig Fremskridtsforening, der udgav tidsskriftet Hvad vi vil.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirkede det Danmark og resten af verden på kvinders valgret

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirkede det Danmark og resten af verden på kvinders valgret

# data[].attributes.headline
Hvordan har kvindernes valgret påvirket nu tiden

# data[].attributes.subject
Hvordan har kvindernes valgret påvirket nu tiden

# data[].attributes.headline
Hvad har det gjort til kvindernes liv at de har fået kvinde valgret

# data[].attributes.subject
Hvad har det gjort til kvindernes liv at de har fået kvinde valgret

# data[].attributes.headline
Hvad var mændenes reaktion da det hele skete  

# data[].attributes.subject
Hvad var mændenes reaktion da det hele skete  

# data[].attributes.headline
Hvorfor blev mænd og kvinder separeret  

# data[].attributes.subject
Hvorfor blev mænd og kvinder separeret  

# data[].attributes.attachment_link.description
Kampen for stemmeretten blev en folkesag i løbet af 1900’erne, og sejren i 1915 blev markeret med et demonstrationstog gennem København.

# data[].attributes.body
Kvinder, der var blevet anbragt på øen, fordi de var stemplet som 'letfærdige og løsagtige', og som derfor blev opfattet som en fare for det danske samfund

# data[].attributes.headline
hvad gjorder kvinderne af handlinger for at nå igennem kvindevalg ret

# data[].attributes.subject
hvad gjorder kvinderne af handlinger for at nå igennem kvindevalg ret

# data[].attributes.body
De kvindelige kommunalpolitikeres arbejde blev en platform for at skaffe kvinderne den politiske stemmeret – det vil sige stemmeret også til Folketinget og Landstinget i Rigsdagen. Den 5. juni 1915 blev grundloven ændret, og som en del heraf fik kvinderne ret til både at kunne stemme og opstille også til Rigsdagsvalg.

# data[].attributes.headline
Hvordan ser situationen ud  nu i forhold til ligestilling i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvordan ser situationen ud  nu i forhold til ligestilling i Danmark?

# data[].attributes.body
For hvad der i dag er en malerisk plet på rejsen mellem Fyn og Sjælland, var fra 1923 til 1961 et fængsel for flere hundrede danske kvinder. Et fængsel uden tremmer, hvor de indsatte sjældent var dømt for noget decideret kriminelt.

# data[].attributes.body
det her biled viser Sprogø betydning med det her billede er for at vise hvordan det ser ud og hvis man kigger til højre så kan man se nogen få kvinder som er på en gummi bød ishh og det er enden kvinder der er på vej til at blevet sendt til sprog ø eller er de på vej væk og det vil sige at mændene er på vej til at hente flere kvinder

# data[].attributes.body
Om Sprogø skrev han, at anstalten skulle være et opholdssted for:

”… den Klasse af let aandssvage Kvinder, hvis Erotik frembyder en væsentlig Fare i det frie Samfund for Udbredelse af Kønssygdomme og for en Forøgelse af Samfundets (aandssvage, red.) Individer gennem Barnefødsler.”

# data[].attributes.body
https://danmarkshistorien.dk/vis/materiale/kampen-for-kvinders-valgret-1871-1915

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kilder

I dette tema præsenteres en række leksikonartikler og kilder, der dækker væsentlige begivenheder, personer og organisationer i forbindelse med kampen for kvindelig valgret fra sidste halvdel af 1800-tallet frem til 1915. Begrebsmæssigt skelnes der mellem kommunal valgret - stemmeret til kommunale valg - og politisk valgret - stemmeret til Folketinget og Landstinget i Rigsdagen.

Først og fremmest kan du læse to oversigtsartikler om hele forløbet omkring kvinders valgret, og hvordan de forskellige kvindesagsorganisationer forholdt sig til valgretsspørgsmålet. Derudover er der en artikel om den første kvindesagsorganisation, Dansk Kvindesamfund, og biografiske artikler om nogle af de væsentligste personer i forbindelse med kampen for kvinders valgret, såsom venstrepolitikeren Fredrik Bajer, højrepolitikeren Carl Ploug og kvindesagsforkæmperen Elna Munch.

Herudover er der til temaet knyttet en række kilder, der dækker forskellige aspekter af kvindevalgretskampen både inden og uden for Rigsdagen.

Debatten om valgret til kvinder kom for alvor på den politiske dagsorden, da venstrepolitikeren Fredrik Bajer fremsatte et lovforslag om kommunal valgret til kvinder i 1886. I sit indlæg i forbindelse med lovforslaget argumenterede Bajer for, at kvinder burde have stemmeret på lige fod med mændene, da han ikke så nogen grund til, at de skulle være udeladt fra det politiske liv, på samme måde som børn og forbrydere var det. Da forslaget kom på dagsordenen igen i 1887, fremhævede Bajer, hvordan inddragelsen af kvinder kunne blive en gevinst for lovgivningsarbejdet, ligesom han lagde vægt på vigtigheden af, at kvinder fik direkte indflydelse i det politiske liv.Forslaget blev vedtaget i Folketinget og derefter videresendt til Landstinget. Her blev det imidlertid afvist, og under debatten tog Carl Ploug i sit indlæg afstand fra forslaget i skarpe vendinger. Han argumenterede blandt andet for, at kvindens plads ikke var i det politiske liv, men i den hjemlige sfære.

Kvinderne selv begyndte gradvist at engagere sig i kampen for stemmeret i anden halvdel af 1800-tallet. I 1871 blev Dansk Kvindesamfund stiftet som den første kvindesagsforening, og senere fulgte en række rene valgretsforeninger. Heriblandt Kvindelig Fremskridtsforening, der udgav tidsskriftet Hvad vi vil. Bladets redaktør, Johanne Meyer, argumenterede i en tale i 1888 for, at stemmeret skulle tildeles både gifte og ugifte kvinder og gælde både til kommunal- og rigsdagsvalg.

Fra det store valgretsoptog til Amalienborg den 5. juni 1915, hvor kvinderne markerede deres nyerhvervede stemmeret. Foto: Det Kongelige Bibliotek

Efter Systemskiftet i 1901 skete der for alvor et gennembrud i 1908, hvor kvinder fik tildelt kommunal valgret. Stemmetalsprocenterne ved de efterfølgende valg viste, at kvinderne var villige til at gøre brug af deres nyerhvervede valgret. I 1913 var man nået så langt, at det kun blev betragtet som et spørgsmål om tid, før kvindelig valgret blev indført. I en lydoptagelse fra 1913 argumenterede Elna Munch for, at kvinders interesse for de samfundsmæssige forhold ville blive øget, når de fik stemmeret, ligesom mændene ville komme til at opfatte kvinder som ligestillede.

I 1915 blev kvinder i forbindelse med en grundlovsændring tildelt valgret på lige fod med mændene, og som markering heraf organiserede en række af kvindesagsorganisationerne et valgretsoptog den 5. juni. Her afleverede repræsentanter for kvindesagsforeningerne en adresse til regering og Rigsdag, hvori der blev udtrykt værdsættelse af den nyerhvervede stemmeret. Ordet 'tak' var dog bevidst udeladt for at markere, at kvinderne nu blot havde opnået det, de hele tiden havde haft ret til.

Som markering af grundlovsændringen, hvor kvinder fik tildelt valgret, organiserede en række af kvindesagsorganisationerne, bl.a. Skandinavisk Kvindeforbund, et valgretsoptog den 5. juni. Her afleverede deputationen for kvindesagsforeningerne en adresse til regering og Rigsdag, hvori der blev udtrykt værdsættelse af den nyerhvervede stemmeret. Man ved ikke præcis, hvor mange kvinder der deltog, men samtidige skøn varierer fra 12.000 til 20.000 deltagere. Fra danmarkpaafilm.dk, Det Danske Filminstitut.

AARHUS UNIVERSITET
Institut for Kultur og Samfund
Afdeling for Historie og Klassiske Studier
Jens Chr. Skous Vej 5
8000 Aarhus C
danmarkshistorien@cas.au.dk

danmarkshistorie i tekst, lyd og billede
- formidlet af fagfolk

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilder I dette tema præsenteres en række leksikonartikler og kilder, der dækker væsentlige begivenheder, personer og organisationer i forbindelse med kampen for kvindelig valgret fra sidste halvdel af 1800-tallet frem til 1915. Begrebsmæssigt skelnes der mellem kommunal valgret - stemmeret til kommunale valg - og politisk valgret - stemmeret til Folketinget og Landstinget i Rigsdagen.

# data[].attributes.body
https://faktalink.dk/folkeskolens-historiekanon-21-kvinders-valgret

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For lidt over 100 år siden havde kvinder i Danmark ikke ret til at stemme ved Folketingsvalg. Den ret fik de først med en grundlovsændring i 1915, og de fik den ikke uden kamp. Fra slutningen af 1800-tallet organiserede kvinder sig - både i Danmark og i andre dele af verden - for retten til at stemme. Stærke politiske og økonomiske kræfter var imod kvindernes ret til at stemme, men de havde også stærke allierede, blandt andet i fag- og arbejderbevægelsen. I 1908 opnåede kvinder så stemmeret ved kommunalvalg og i 1915 også til folketingsvalg.

# data[].attributes.attachment_link.description
For lidt over 100 år siden havde kvinder i Danmark ikke ret til at stemme ved Folketingsvalg. Den ret fik de først med en grundlovsændring i 1915, og de fik den ikke uden kamp.

# data[].attributes.body
https://www.arbejdermuseet.dk/wp-content/uploads/2016/03/Kvinders-valgret-_NetPDF-5.pdf