# data[].attributes.body
Vi har valgt at have om Ruth. Ruth er 59 år gammel, og bor i et andelsbofællesskab, hvor hun har boet i mange år.

Ruth har en kæreste som hun ofte ser, også har hun hendes netværk som bor ide 20 huse omkring hende.

Ruth har KOL og hendes funktionsevnetilstand er 2
Hun sidder i kørestol det meste af tiden, men kan også godt gå lidt selv.
Hun er i stand til at bidrage til aktiviteter

# data[].attributes.body
Mette:
- havregryn m. mælk og sukker
- 1 glas æble juice

Daniel:
- Grov bolle med smør og pålægschokolade

Julie:
- Julie:
- Havregryn med rosiner og mælk.

# data[].attributes.body
Mette:
- En kop varm kakao med kold mælk
- 250ml æble juice
- 0,5l saftevand
- 0,5l vand

Daniel:
2 kander Kaffe.
150ml Vand.

Julie:
- Glas mælk
- Glas saft
- 1 liter vand

# data[].attributes.body
Ruth har KOL som er en kronisk lungesygdom. Det er en samlet betegnenelse  for (kronisk sygdomme i lungerne) som ofte ses ved folk som har haft tendens til at ryge.

Luftvejene vil blive forsnævret og lungerne bliver ødelagt. Sygdomme viser sig ved åndenød, hoste, slim og hyppig infektion i lungerne

Lungerne er to svampeagtige organer i brystkassen, der er omgivet af en tynd, fugtig hinde kaldet lungehinden. Højre lunge består af 3 lapper, og den venstre af 2 lapper.

Omtrent 90 % af lungerne er fyldt med luft, de øvrige 10 % består af lungevæv og blod.
Har man KOL har man derfor også problemer med dette.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremmende er rettet mod vores livsstil og levevilkår, det kan omhandle ting i dagligdagen som f.eks. at spise mindre sukker, få mere søvn eller deltage i sociale arrangementer

Det retter sig mod alle former for sundhed. Gør vi noget for vores psykiske sundhed, kan det påvirke den fysiske og sociale sundhed osv.

Sundhedsfremme kan også være i form af anbefalinger inden for de forskellige livsstilsfaktorer som er angivet på en måde som er let at forstå.

"Ifølge den danske sundhedslov skal alle borgere tilbydes let og lige adgang til relevante sundhedsfremmende indsatser (Sørensen & Stenbæk, 2013)."

# data[].attributes.body
Rygning, alkohol, motion og kost (stress) betyder noget for, hvor hurtigt du kommer dig efter din operation.

# data[].attributes.body
Sundhedsforbyggelse handler om at undgå og/eller forbedre sygdomme. Som udgangspunkt er der tale om fysiske sygdomme men man bruger det også ved psykiske sygdomme. For at undgå en sygdom ser man på borgerens livsstil samt gener, hvis der er nogle arvelige sygdomme kan man prøve at udsætte den men det vil være umuligt at undgå den. I forhold til livsstilen kan en livsstilsændring være en del af det forebyggende arbejde, er man i risiko zonen for f.eks. diabetes kan en sundere livsstil med varieret kost og motion være en forebyggelse for at undgå sygdommen.
Arbejdet går også ud på at opspore og holde øje med symptomer på forskellige sygdomme, det er grunden til at udgangspunktet hedder fysiske sygdomme da det kan være svært at opspore symptomer på psykiske sygdomme.
→ sygdomsforebyggelse berører mennesker som med en øget risiko for at få en konkret sygdom

# data[].attributes.body
Kendskab til borgerens livshistorie
Observation af borgerens dagligdag og livsstil
Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter
Motivation
Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten

# data[].attributes.body
Søvn

Stress

Sol/solarium

Sociale relationer (samvær med andre)

Seksuel sundhed

Sjov

Soignering - herunder hygiejne

Stoffer

# data[].attributes.body
Ruth ryger og har gjort det i mange år, fordi hun ryger vil hun være i risiko zonen for KOL (kronisk obstruktiv lungesygdom), og dette vil være et punkt hvor man kan gå igang med det sygdomsforbyggende arbejde.
Ruths kost består meget af små måltider med mad der er nem at indtage og tykke, det er b.la. madvarer som yoghurt, grød og suppe fordi hun pga. sin KOL ikke kan tygge i lang tid uden at blive forpustet. I arbejdet med hendes kostvaner, vil vi skulle ind og se på hvilke madvarer der kan give de rigtige næringsstoffer mens de er nemt indtagelige -> det kan f.eks. være retter med bløde grøntsager, blødt kød og måske gratinretter mm.

# data[].attributes.body
Ruth har KOL og ryger indenfor og flere gange om dagen. Hun indtager ikke ret meget mad, men er dog glad for usund fed mad, og sukker i form af sodavand og slik.
Hun bevæger sig ikke ret meget og er generelt ikke glad for motion. Hun føler sig ofte ensom og ses ikke med ret mange mennesker udover hendes kæreste engang imellem.

Ruth er en stædig dame som ofte kun vil gøre som hun vil og synes er rigtigt. Hun har faste holdninger til ting, og trives ofte bedst i hendes eget selvskab. Hun har ingen kæledyr, da overskuet ikke er til det. Ruth bliver hurtigt fyldt i hovedet og hendes overskud rækker ikke til så meget.

# data[].attributes.body
Søvn: Da Ruth lider af KOL og derfor oplever vejrtrækningsproblemer og besvær, vurderer vi at søvnen kan være påvirket og hun derfor ikke får den ønskede mængde søvn om natten. Ud fra viden om KOL kan hun opleve besvær med at falde i søvn, og hun kan vågne flere gange om natten med vejrtrækningsbesvær (vågner og kan ikke få vejret).
-> dårlig søvn vil have en negativ effekt på livskvaliteten som bliver nedsat pga. kronisk træthed.

# data[].attributes.body
Kram(s) teorien bruges når man undersøger en borgers livsstil, i modellen ser vi på faktorer som kost, rygning, alkohol og motion som kan have en effekt på livsstilen, og også livskvaliteten. De fire punkter vedrører alle sammen fysisk sundhed.

# data[].attributes.body
S-faktorerne er en tilbygning til kram teorien. S-faktorerne omfatter punkter som b.la. stress, søvn og sociale relationer. Disse faktorer dækker, til forskel fra kram teorien, både fysisk og psykisk sundhed når man kigger på livsstilen.

# data[].attributes.body
Denne model bruges når man skal igangsætte sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende tiltag. Modellen sikrer at der bliver taget udgangspunkt i borgeren, og at borgeren bliver inddraget som meget som muligt (hvilket er vigtigt hele vejen igennem). Vi skal inddrage borgeren fordi det er hans/hendes liv vi arbejder med, og det er kun ham/hende som er ekspert og bedst ved hvad der bidrager til en bedre livskvalitet.

# data[].attributes.body
Borgerens livshistorie:
- Fortæller os hvem borgeren er, hvor han/hun kommer fra og hvad borgeren har beskæftiget sig med tidligere i livet samt hvilke interesser borgeren har.
-> kendskabet gælder også funktionsevnen
- Livshistorien er vigtigt fordi det kan hjælpe med at vælge de rigtige aktiviteter til borgeren ud fra tidligere erfaring eller interesse.

# data[].attributes.body
For Ruth, kan sundhedsfremmende aktiviteter være at, hun for støtte af en hjælper/assistent, til at bevæge sig, helst udendørs, men bare at hun kommer op og gå rundt et par minutter flere gange om dagen, er sundhedsfremmende.

Rygning for Ruth, er noget hun har gjort i mange år, det er blevet en del af hendes selvbillede, hun har svært ved, at stoppe med at ryge og det ville også være en nedgang i hendes livskvalitet, at hun ikke kunne. Hjælper/assistent, kan dog foreslå forskellige muligheder i kommunen, der kan hjælpe Ruth med, at skære ned på forbruget og være medvirkende til, at Ruth ved hvorfor det er en god idé.

Ruth har tidligere været et meget socialt menneske, nu da hun er blevet syg og ikke kan klare forflytninger på mere end et par minutter af gangen. har hun haft svært ved at bibeholde de sociale kontakter hun havde. Hjælper/assistent kan her hjælpe Ruth ved, at sætte hende i kontakt med organisationer, der tilbyder besøgsvenner, og hjælpe Ruth med, at opsøge tilbud der er i den pågældende kommune således, at Ruth kan komme med til f.eks. stolegymnastik, stoledans, fortæller runder eller andre sociale arrangementer, hvor hun kan få dækket sit sociale behov.

Ruth´s Kost er primært flydende kost om supper og grød. Hjælper/assistent kan hjælpe/støtte Ruth her, ved at vise hende hvordan man kan spise let mad "blødt" mad, samtidigt med at hun for den rigtige mængde energi fra sin kost.

# data[].attributes.body
Levevilkår er de samfundsmæssige rammer, som vi mennesker lever under. Alt for mange danskere tager alt for mange ting forgivet og dette danner at vi ikke nødvendigvis tænker over alle ting.
Vores levevilkår er sværere at ændre på end vores livsstil.

Levevilkår er:

Boligforhold

Uddannelse, job og indkomst

Familie og netværk

Miljø

# data[].attributes.body
Vi kan i Ruths livshistorie se at hun har arbejdet som socialrådgiver og brugt meget tid i forskellige bestyrelser. Derudover kan hun godt lide at være sammen med andre mennesker og gå ture med sin kæreste samt besøge museer. Her kan man sætte hende i nogle fællesskaber og sociale grupper, hvor hun har mulighed for at lave sundhedsfremmende/sygdomsforbyggende aktiviteter indenfor hendes interesse og værdi område.

# data[].attributes.body
Jeg kan forklare det brede positive sundhedsbegreb

Jeg kan give eksempler på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter i forhold til personlig og praktisk hjælp

Jeg kan forklare begreberne livskvalitet, levevilkår og livsstil

Jeg kan forklare begreberne motivation og borgerinddragelse

Jeg kan forklare om de mest almindelige livsstilssygdomme blandt andet KOL, diabetes, hjerte-kar-sygdomme, osteoporose og demens

# data[].attributes.body
Observation handler om at vi observerer Ruths dagligdag og livsstil, på den måde kan vi vurdere hendes sunhedstilstand og livskvalitet. Observationen giver også mulighed for at se effekten af det igangsatte arbejde
-> hvordan går det fysisk, er der f.eks. et umotiveret vægttab? hvordan har borgeren det, er han/hun glad eller trist? hvordan ser borgerens netværk ud, og er der et netværk?

# data[].attributes.body
Vi ser altid på om der er en motivation for de gældende aktiviter, hvis ikke kan vi som sundhedsfagligt personale prøve at motivere borgeren. Der findes to typer motivation:
- indre motivation: her er borgeren selv motiveret, der er en egen interesse eller et ønske i at udføre aktiviteten.
- ydre motivation: her er borgeren ikke motiveret og vi skal derfor prøve at motivere borgeren til at udføre aktiviteten.
-> ydre motivation kan også være anderkendelse fra omgangskredsen som giver en indre motivation til at fortsætte og blive bedre.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at vi altid inddrager borgeren i de projekter der sættes igang, vi kan i samtalerne med borger finde de rigtige aktiviteter og sætte et fælles eller personligt mål for borgeren. Det er også når vi snakker med borgeren, at vi finder ud af hvordan processen går og hvad borger mener om resultaterne.

# data[].attributes.body
Når arbejdet er slut, starter opfølgningsprocessen. I denne proces kommer vi efterfølgende besøg og følger op på hvordan processen gik, og om borgeren stadig laver aktiviteterne. Hvis ikke, kan man se på grunden og motivationen for at finde ud af om borger kan begynde og komme afsted (el. andet) på egen hånd.

# data[].attributes.body
- VR briller
Vr briller gør du kan opleve den virtuel verden. Brillen gør du f.eks. kan se, opleve og vende tilbage til en verden eller en ferierejse som du f.eks. var på da du var yngre. Disse briller gør du oplever det så virkelig som overhoved muligt.

( link til video - Plejehjemsbeboer får stærke oplevelser med virtual reality-briller)

- Lift
En lift gør det nemmere for borger, men også for personale at hjælpe de borger som ikke kan klare sig selv, og som måske skal op af sengen og over i en kørestol. Med brug af en lift gør det arbejdet meget nemmere, selvom mange af de ældre ikke bryder sig om det fordi det både kan gøre ondt men også fordi at de kommer lidt op i højden

# data[].attributes.body
Maden kommer ind i munden hvor det bliver tygget og findelt af tænderne, derefter blandes det med spyt så det bliver glat.
Fra munden kommer det ned i spiserøret hvor det i løbet af 7 sekunder passerer. Næste stop på rejsen er mavesækken, den består af syre og enzymer som nedbryder maden og gør den halvtflydende.
Fra mavesækken kommer maden til tolvfingertarmen hvor maden blandes med galde fra leveren og fordøjelsesenzymer fra bugspytkirtlen.
Herefter kommer maden ned i tyndtarmen hvor sammentrækninger i tarmvæggen skubber maden ned. Enzymer og kemikalier fortsætter nedbrydningen af maden, mens kroppen optager næringsstoffer fra maden.  Fra tyndtarmen kommer maden ned i tyktarmen hvor peristaltikken går igang. Nedbrydningen af maden fortsætter, og maden bliver til afføring. Gennem de peristaltiske bevægelser (bølgede bevægelser) bevæger afføringen sig ned igennem tyktarmen og ned til endetarmen.
Endetarmen er tom, men når der er samlet nok afføring i bunden af tyktarmen bliver det sendt ned i endetarmen. Herfra gives der signal til hjernen om at endetarmen skal tømmes, dermed får man trang til toiletbesøg og afføringen kommer ud af kroppen.

# data[].attributes.body
Højde: 164cm
Vægt: 61,5kg
Energibehov: 10.660

# data[].attributes.body
Nuværende kost:
- grød, suppe, flydende og mad der er nemt at tygge

# data[].attributes.body
Morgenmad (hovedmåltid): Havregrød med frugt eller sukker -> 1dl havregryn på vand indeholder 110Kj, det skal helst være grove havregyn da de er sundere og mætter i længere tid.
Formiddag (mellemmåltid): Bolle med smør og marmelade -> brød; 1146Kj, smør; 3047Kj, marmelade; 860Kj
Middagsmad (hovedmåltid): Kartoffelmos med millionbøf (kødsauce) med kogte gulerødder, grønne bønner -> kartoffelmos; 1479Kj, oksekød; 903Kj, gulerød; 124Kj, grønne bønner; 126Kj
Eftermiddagsmad (mellemmåltid): kage; 1880
Aftensmad (hovedmåltid); rugbrød med kødpålæg
-> rugbrød; 845Kj, kødpålæg; 1972Kj, smør; 3047Kj
Aftenkaffe (mellemmåltid); Bolle med smør og marmelade -> brød; 1146Kj, smør; 3047Kj, marmelade; 860Kj

# data[].attributes.body
Om morgenen bliver der udleveret et glas æblejuice og en kop kaffe.
Til formiddag får hun et glas saftevand og en kop kaffe til hendes halve bolle.
Til middag får hun udleveret et glas mælk til hendes middagsmad og et glas saft til efter maden
Til eftermiddag får hun en kop kaffe og et glas saftevand.
Til aften får hun et glas mælk og et glas vand til hendes aftensmad.
Ved 20 tiden får hun en kop kamille te og en halv bolle.

# data[].attributes.body
Hjerte-kar-sygdomme er mange ting som f.eks. forhøjet blodtryk, blodprop i hjertet, hjertesvigt, hjerterytmeforstyrelse osv.

Symptomer:
- Åndenød
- Brystsmerter
- Uroligt hjerte eller hjertebanken
- Hævede ben og mm.

Lægen vil ofte starte med en klinisk undersøgelse i konsultation med blodtryksmåling og ellers afhænger det af symptomer og mistanke om sygdom.
Ved hjerterytmeforstyrrelser kan man i nogle tilfælde blive helbredt med overbrændingsoperation (kaldet ablation) og i andre tilfælde leve et normalt liv med medicinsk behandling.
Det drejer sig om lidelser i hjerte og/eller kar. Symptomerne afhænger af hvilket organ der er berørt.

Risikofaktorer for åreforkalkning:
- Alder
- Rygning
- Forhøjede kolesterolel i blodet
- Kvinder efter menstruationationsophør
- Diabetes 2
- Forhøjet blodtryk
- Manglende motion

Hyppigheden stiger med levealderen

# data[].attributes.body
Type 2 diabetes:
- Når man har spist nedbrydes maden i mave-tarm kanalen, kuldydraterne nedbrydes til glukose som sendes ud i blodet. I blodet bruger kroppen hormonet insulin til at "åbne" cellen så glukosen kan komme derind -> sukkeret dannes i bugspytkirtlen.
- Ved diabetes patienter er bugspytkirtlen overbelastet dvs. at der enten ikke dannes nok insulin, eller at det der dannes ikke få glukosen fra blodet og over i cellerne.
- Symptomerne kan godt forveksles med utilpashed og det opdages derfor ikke, man opdager det som regel først når patienten er til undersøgelse ved lægen pga. en følgesygdom (senkomplikation)
Symptomer på diabetes:
- kvalme, træthed, tørst, hyppig vandladning, kløe, føleforstyrrelser, synsforstyrrelser, langsom sårheling, infektioner i hud og slimhinder

Senkomplikationer
- Hvis sygdommen ikke varetages og blodsukkeret bliver reguleret, kan man få senkomplikationer. Sygdommen varetages ved at være opmærksom på kost og livsstil, samt sætte sig ind i hvad sygdommen gør.
Senkomplikationer:
- synsforstyrrelser, der i værste fald kan føre til blindhed
- fodsår der heler langtsomt/dårligt
- amputationer af fx et ben
- tandsygdomme - fx tandkødsbetændelse og paradentose
- beskadigelse af nervesystemet, der fx kan nedsætte følesansen i fødderne.

OBS!
- Ved diabetes skal man altid være særligt opmærksom på kroppens yderpunkter, altså hænder og fødder. Især fødderne er i fare for at ramt af senkomplikationer.
Desuden skal man også være opmærksomme på sår og hvordan de heler.

# data[].attributes.body
Osteporose er knogleskørhed. Det er en uhelbredelig folkesygdom som rammer knoglerne.
175.000 dansker lever med sygdommen, men udbredelsen anses for at være kraftigt undervurderet. Formentlig er det reelle tal på over 600.000, hvoraf langt størstedelen (over en 1/2 mio mennesker) lever med sygdommen uden at vide det.
Da de fleste lever med uopdaget osteoporose og ikke mærker symptomer før et eventuelt brud, bør man være opmærksom på risikofaktorer, f.eks. ved høj forekomst i familien.

# data[].attributes.body
Sygdomsforbyggende:
Hjemmehjælpen ankommer til Ruth´s bolig, hjælpen kommer for, at hjælpe Ruth med et måltid. Ruth sidder ved bordet og ryger, der står en gryde opvarmet grød på bordet som Ruth forventer at spise de næst kommende dage.
Livskvalitet + levevilkår

Roller:
Ruth: Louise
SSA: Julie
Elev: Daniel
Pårørende: Mette
Kæreste: Randi

# data[].attributes.body
Sundhedsfremmende:
Hjemmehjælpen ankommer til Ruth´s bolig, for at snakke med Ruth omkring hendes kost og foreslår en, på forhånd lavet kostplan samt opfølgning på væskeskema.
Livskvalitet + levevilkår

Roller:
Borger: Mette
SSA: Randi
Elev: Louise
Pårørende: Daniel
Kæreste: Julie