# data[].attributes.attachment_link.title
План проєкту

# data[].attributes.attachment_link.title
Посилання на використані веб

# data[].attributes.attachment_link.title
Посилання на використані друковані матеріали

# data[].attributes.attachment_link.title
Теоретичні відомості

# data[].attributes.attachment_link.title
Не вір очам своїм, сприйняття себе має значення

# data[].attributes.attachment_link.description
Підтримка гендерної рівності є важливим кроком до справедливішого та гармонійнішого суспільства. І кожен може зробити свій внесок у цей процес.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валерія Іванова

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідність

# data[].attributes.attachment_link.description
Визначте відповідні слова.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валерія Іванова

# data[].attributes.attachment_link.title
Знайди слова

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайдіть слова, що доповнюють зазначеним та сховані у таблиці.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валерія Іванова

# data[].attributes.attachment_link.title
Гендерна рівність

# data[].attributes.attachment_link.description
Вставте пропущені слова у текст.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як досягнути гендерної рівності?

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто відповідає за впровадження гендерно орієнтованого врядування?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Рада

# data[].attributes.attachment_link.title
Гендерна рівність у медіа: дослідження, виклики та перспективи | Ольга Герасим'юк

# data[].attributes.attachment_link.title
У Британії заборонили гендерні стереотипи в рекламі - BBC News Україна

# data[].attributes.attachment_link.description
Відтепер у рекламі не буде жінок, які не здатні припаркувати авто, або чоловіків, які відмовляються виконувати хатню роботу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Гендерна чутливість місцевих ЗМІ – міф чи реальність – ІНСТИТУТ КРЕАТИВНИХ ІННОВАЦІЙ

# data[].attributes.attachment_link.description
Якщо національні та регіональні ЗМІ часто перебувають під пильним оком гендерного моніторингу, то що ж відбувається з гендерною чутливість на рівні гіперлокальних ЗМІ?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ГО "Жінки в медіа" - "Жінки в Медіа" — посилення українських медійниць, гендерночутлива журналістика, протидія сексизму в редакціях, контенті, подолання розриву в оплаті праці.

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто ми - ГО ”Жінки в медіа”

# data[].attributes.attachment_link.description
″Жінки в Медіа” — посилення українських медійниць, гендерночутлива журналістика, протидія сексизму в редакціях, контенті, подолання розриву в оплаті праці.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Національна рада перевірила телевізійну рекламу щодо дотримання гендерного балансу. 1 січня регулятор промоніторив 6 загальнонаціональних мовників - суспільний телеканал "UA:ПЕРШИЙ", інформаційний телеканал "Прямий" і чотири телеканали з максимальною щільністю реклами в ефірі та високими глядацькими рейтингами - "ICTV", "Україна", "1+1" та "Інтер". Про поширені гендерні стереотипи та головні тенденції зображення жінок і чоловіків у вітчизняній рекламі говорили на засіданні Національної ради.
Переважна більшість реклами в телевізійному ефірі - 77,3% - гендерно нейтральна, проте 22,6% рекламних роликів гендерно незбалансовані. Голос за кадром у рекламі, який також через вплив на аудиторію називають "голосом влади", переважно - 60% - належить чоловікам, жінкам - лише 31%.

4,3% зафіксованих роликів мали ознаки гендерних стереотипів, заборонених законодавством. Як приклад - рекламний ролик фінансових послуг "Mister Cash". В ньому жіноче тіло взагалі зображується, як сексуальний об'єкт.

Найчастіше в телевізійному ефірі фіксувалися гендерні стереотипи щодо сімейних і професійних ролей жінки; відмінностей у праці та маскулінності - фемінності; використання стереотипного образу жінки-домогосподарки, яка все встигає; стереотипні уявлення "красиві жінки досягають всього, чого бажають" або стереотипний образ довірливої та наївної "блондинки".

"Щодо стереотипів, то жінки часто зображаються пасивними й некомпетентними, а чоловіки - вправними й технічно обізнаними. Скажімо, засіб прання презентується як різновид саме жіночої праці, а також як спосіб привернення уваги чоловіків. Поширене також використання стереотипного образу жінки-домогосподарки, яка в замкненому просторі квартири обслуговує дітей і чоловіка, готує їжу і все встигає. Що примітно, виконавці ролей у політичній рекламі - 100% чоловіки. В рекламі алкоголю - 75% чоловіки", - розповів член Національної ради Максим Онопрієнко.

Повністю стереотипізованою виявилася політична реклама і реклама техніки. У цих категоріях 100% ролей і акторів було виконано чоловіками. Жіночі ролі традиційно переважають у рекламі товарів для тіла і зовнішнього вигляду та ліків.

Загалом результати моніторингу засвідчили, що представленість жінок і чоловіків у рекламі - 45% і 37% - релевантна зі статистикою населення України - 54% жінок і 46% чоловіків.
Повністю інфографіку дивіться тут: Для аналізу рекламних роликів регулятор використовував методологію "Гендерний моніторинг каналів телебачення України", яка є у відкритому доступі на сайті Національної ради.

# data[].attributes.attachment_link.title
Майже чверть реклами в телеефірі - гендерно незбалансована, ще майже 5% - поширює гендерні стереотипи (Інфографіка)

# data[].attributes.attachment_link.description
Національна рада перевірила телевізійну рекламу щодо дотримання гендерного балансу. 1 січня регулятор промоніторив 6 загальнонаціональних мовників - суспільний телеканал "UA:ПЕРШИЙ", інформаційний телеканал "Прямий" і чотири телеканали з максимальною щільністю реклами в ефірі та високими глядацькими рейтингами - "ICTV", "Україна", "1+1" та "Інтер".