# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutustu hyvinvointialuestrategiaan

Keski-Suomen hyvinvointialuestrategia 2030, aluevaltuuston hyväksymä 14.6.2022:

Yhteenveto Howspace-alustalla saaduista strategiakommenteista ja -keskustelusta:

Arvomme

Kohtaamme ihmislähtöisesti ja yhdenvertaisesti.

Olemme keskisuomalaisia varten. Näemme ihmisen kokonaisuutena ja ymmärrämme ihmisten erilaiset tarpeet. Kunnioitamme eri näkemyksiä, mahdollistamme jokaisen osallisuuden ja edistämme yhdenvertaisuutta. Kehitämme palveluja ja palvelupolkuja niin, että ne toimivat niin henkilöstön, asiakkaiden kuin asukkaidenkin näkökulmasta. Palvelut ovat yhdenvertaisesti ja oikea-aikaisesti saatavilla ja saavutettavissa koko Keski-Suomessa.

Toimimme avoimesti yhteistyössä.

Yhdessä olemme enemmän. Jaamme tietoa avoimesti niin työyhteisössä kuin sen ulkopuolellakin. Toimintamme on läpinäkyvää ja vuorovaikutteista, jotta se mahdollistaa yhteistyön, minkä avulla saavutamme enemmän kuin yksin pystyisimme saavuttamaan.

Olemme luotettavia ja vastuullisia, myös tuleville sukupolville.

Olemme myös tulevia keskisuomalaisia varten. Toimimme vastuullisesti niin taloudellisesti, sosiaalisesti kuin ekologisestikin. Toimintamme perustuu tutkittuun tietoon ja ammattitaitoon. Oikeudenmukaiset tekomme ja luotettava toimintamme lunastavat keskisuomalaisten odotukset ja luottamuksen.

Missiomme

Edistämme hyvinvointia, terveyttä ja turvallisuutta Keski-Suomessa vaikuttavasti ja laajalla yhteistyöllä.

Visiomme

Keskisuomalaisten kokemus hyvinvoinnista, terveydestä ja turvallisuudesta on maan kärkeä. Hyvinvointialue on vetovoimainen asukkaille, henkilöstölle ja yrityksille.

Tavoitteemme

Keskisuomalaisten kokemus omasta hyvinvoinnistaan, terveydestään ja turvallisuudestaan vahvistuu.

Keskisuomalaisten hyvinvointi- ja terveyserot kaventuvat.

Palveluiden yhdenvertaisuus, saatavuus ja saavutettavuus paranevat.

Toiminnan vaikuttavuus ja kustannustehokkuus vahvistuvat.

Strategiset menestystekijämme, joiden myötävaikutuksella tavoitteisiin päästään
Ihmislähtöiset ja kustannusvaikuttavat palvelut sekä saumaton palvelujen yhteensovittaminen

Alueen palvelujen järjestäminen kokonaisuutena sekä voimavarojen suuntaaminen palvelutarpeen perusteella ottaen huomioon eri asukasryhmät ja alueet.

Palveluiden, tuen ja hoitoon pääsyn sujuvuuden, oikea-aikaisuuden ja ihmislähtöisyyden varmistaminen. Tarvittavat päätökset palveluiden myöntämisestä tehdään lähellä asiakasta.

Asiakas- ja potilassuhteiden jatkuvuuden turvaaminen.

Palveluketjujen ja hoitopolkujen sujuvoittaminen ja päällekkäisyyksien karsinta.

Palvelujen (kasvokkain palvelut, kivijalkapalvelut, kotiin tuotavat palvelut, liikkuvat palvelut, etäpalvelut, digitalisoidut palvelut jne.) yhteensovittaminen sujuvaksi kokonaisuudeksi. Lähipalveluiden varmistaminen monimuotoisesti ja räätälöidysti.

Oma palvelutuotanto sekä sitä täydentävät kolmannen ja yksityisen sektorin palvelut. Palvelutuotannossa painottuvat asiantuntemus, laatu, vaikuttavuus ja hinta.

Pelastustoimen riittävä resurssointi ja sujuva yhteistyö sopimuspalokuntien kanssa, kattaen myös haja-asutusalueet.

Hyvinvoiva, osaava ja osallistuva henkilöstö

Henkilöstön saatavuuden varmistaminen.

Henkilöstön veto- ja pitovoiman sekä työhyvinvoinnin varmistaminen.

Henkilöstön kuulemisen ja vaikutusmahdollisuuksien varmistaminen.

Ydintehtävien sujuvoittaminen ja tarkoituksenmukainen jakaminen, mahdollisuus keskittyä olennaiseen. Resurssien turvaaminen mm. tehtävien koordinoidun jakamisen kautta.

Kannustava palkitseminen, urakehitysmahdollisuuksien ja työelämän joustojen tarjoaminen perheen ja työn sujuvaksi yhdistämiseksi.

Laadukkaan esimies- ja johtamisosaamisen varmistaminen sekä moniammatillisen osaamisen vahvistaminen. Henkilöstön, esimiesten ja johdon osaamisen systemaattinen kehittäminen ja arviointi.

Tiivis yhteistyö alan opiskelijoiden kanssa.

Vankka tietopohja ja systemaattinen tiedon hyödyntäminen

Hyvinvointialueen johtamisessa tarvittavan kattavan ja laadukkaan tietopohjan rakentaminen. Yhtenäiset ja joustavasti yhdisteltävät (modulaariset) tietovarannot.

Kokemustiedon ja asiakaspalautteiden integroiminen muuhun tietoon ja kehittämiseen. Tutkimustiedon ja näyttöön perustuvan tiedon hyödyntäminen.

Yhteisen ja käyttäjäystävällisen asiakastietojärjestelmän luominen.

Diagnoositietojen dokumentoinnin varmistaminen.

Toiminnan suunnittelua ja johtamista tukevien ennustemallien rakentaminen.

Tiedon systemaattinen hyödyntäminen toiminnan kaikilla tasoilla (ennakointi, strateginen johtaminen, operatiivinen johtaminen, ennaltaehkäisevä toiminta, asiakastyö).

Tekoälyn tarkoituksenmukainen hyödyntäminen suunnittelussa, toteutuksessa ja johtamisessa.

Tiedon sujuva ja tarkoituksenmukainen jakaminen keskeisten toimijoiden kesken ja tiedon avoimuuden varmistaminen.

Sujuva ja saumaton kumppanuus

Vaikuttava ja tavoitteellinen kumppanuus alueen toimijoiden kanssa yhteisen tilannekuvan pohjalta.

Vahva yhteistyö palveluiden suunnittelussa, toteutuksessa ja vaikuttavuuden arvioinnissa.

Saumaton, rajat ylittävä kumppanuus kuntien kanssa keskisuomalaisten hyvinvoinnin, terveyden ja turvallisuuden edistämisessä.

Monipuolisen ja laajan kumppanuusverkoston aktiivinen kehittäminen ja hyödyntäminen keskisuomalaisten hyvinvoinnin, terveyden ja turvallisuuden edistämiseksi.

Keskeisinä alueellisina kumppaneina mm. kunnat, maakuntaliitto, yritykset, järjestöt, seurakunnat, valtion viranomaiset, oppilaitokset, tutkimuslaitokset ja vapaaehtoistoiminta.

Aktiivinen ja aloitteellinen rooli itäisen yhteistyöalueen yhteistyön edistämisessä.

Kumppanuuksien rakentaminen myös muiden hyvinvointialueiden kanssa, valtakunnallisesti ja kansainvälisesti.

Kumppanuuksien ottaminen huomioon varautumisessa ja valmiusasioissa.

Aktiiviset ja osallistuvat asukkaat sekä toimivat ennaltaehkäisevät palvelut

Osallisuuden, aktiivisuuden ja oman elämänsä haltuunoton mahdollistaminen.

Matalan kynnyksen palveluiden tarjoaminen oikea-aikaisesti yksilölliset tarpeet huomioiden.

Riskiryhmien ja paljon palveluja käyttävien asiakkaiden tunnistaminen ja palveluketjujen toimivuuden varmistaminen.

Varhainen toiminta ja vahvat peruspalvelut erityisesti päihde- ja mielenterveysasioissa sekä lasten, perheiden ja nuorten palveluissa.

Ikääntyneiden näkeminen voimavarana ja heidän toimintakykynsä tukeminen ennakoivasti.

Vammaisten henkilöiden ja muiden erityisryhmien toimintakyvyn tukeminen ennakoivasti.

Toimiva ja jatkuva vuoropuhelu asukkaiden kanssa sekä monipuolisten osallistumis- ja vaikuttamistapojen tarjoaminen

Toiminnan tavoitteellinen kehittäminen ja uudistaminen

Vaikuttavuus, ihmislähtöisyys, kestävä kehitys, ennakkovaikutusten arviointi ja kustannustietoisuus palvelujen ja toiminnan kehittämisen lähtökohtana.

Hyvinvointialueen toiminnan ja palvelujen kehittämisessä hyödynnetään henkilöstön asiantuntemusta, asiakaspalautetta, palveluista saatua kokemustietoa ja kehittämisverkostoja.

Henkilöstön rohkaisu ja tukeminen toiminnan jatkuvaan kehittämiseen ja uudistamiseen.

Turhan hierarkian purkaminen. Uudistamista tukevan organisaatiokulttuurin rakentaminen.

Uusien palveluiden joustava ja kustannusvaikuttava kehittäminen innovaatiotoiminnan ja ekosysteemikehityksen avulla.

Tiivis ja monipuolinen yhteistyö yliopistollisten sairaaloiden, korkeakoulujen, oppilaitosten ja muiden asiantuntijaorganisaatioiden kanssa. Sairaala Nova, perusterveydenhuollon vahvistaminen, lääketieteellisen koulutuksen lisääminen, vahva hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen osaaminen sekä sosiaalialan huippututkimus kehittämisen keihäänkärkenä.

Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopanostusten merkittävä vahvistaminen hyvinvointialueella ja yhteistyön rakentaminen itäiselle yhteistyöalueelle. Tämän avulla haetaan ratkaisuja kustannusten kasvun hillintään.

Aktiivinen osallistuminen kansallisiin kehityshankkeisiin

Keski-Suomen hyvinvointialueen nykytila ja tulevaisuuskuva - keskeisiä nostoja

Keski-Suomen hyvinvointialueella asuu tällä hetkellä noin 272 000 henkilöä. Väkiluvun odotetaan laskevan n. 1% vuoteen 2030 ja noin 4% vuoteen 2040 mennessä.

Väestön ikäranteessa on merkittäviä alueellisia eroja, joiden oletetaan kärjistyvän 2020- ja 2030-luvuilla. 75 vuotta täyttäneiden väestöosuuden ennustetaan kasvavan noin 17 prosenttiin vuoteen 2040 mennessä nykytasosta 11%.

Väestön sairastavuus on Keski-Suomessa jonkin verran Suomen keskimääräistä sairastavuutta korkeampi.

Hoitotarpeen oletetaan kasvavan 2020-luvulla huomattavasti useimpien sairauksien kohdalla. Haaste on suurin muistisairauksien, syöpien ja sydän- ja verisuonisairauksien kohdalla.

Laskennallinen rahoitus viimeisimmän VM:n 5/2022 tietojen mukaan tulee olemaan 1 096 miljoonaa euroa vuonna 2023. Alueen siirtyvät kustannukset ovat 1 026 miljoonaa euroa. Kokonaisrahoitus tulee olemaan siirtymätasaus -18 miljoonaa euroa huomioiden noin 1 078 miljoonaa euroa, eli rahoituksen määrä tulee kasvamaan vuodesta 2022 vuoteen 2023 noin 51 miljoonaa euroa. Kasvu sisältää palvelutarpeen ja kustannustason muutokset.

Keski-Suomen hyvinvointialueella ei tule olemaan lähivuosina mahdollisuutta investointeihin ja pitkäaikaisen lainan ottamiseen ilman ministeriöiden myöntämää lisälainanottovaltuutusta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Strategia - kohti ihmislähtöistä Keski-Suomea

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskisuomalaisten kokemus hyvinvoinnista, terveydestä ja turvallisuudesta on maan kärkeä. Hyvinvointialue on vetovoimainen asukkaille, henkilöstölle ja yrityksille.

# data[].attributes.body
Kyse sopimuspalveluista (perheoikeudelliset palvelut): asiakkaat osallistuvat siinä määrin kuin itse haluavat. Osallisuus on sisään rakennettuna palveluun, meidän tehtävämme on sitä kunnioittaa.

# data[].attributes.body
Käytössä tulkkipalvelut, digitaaliset palvelut, lasten osallisuus on sisään rakennettuna käytäntöihin: lapsen mielipide tulee selvittää ja siihen on olemassa materiaaleja.

# data[].attributes.body
Palvelut menneet nettiin ja muuttuneet digitaaliseksi, mikä haastaa vaikuttamista ikääntyneillä.

# data[].attributes.body
Monitoimijainen, ilmiöpohjainen keskustelufoorumi

# data[].attributes.body
- Nuorisovaltuustostjen ja vanhusneuvoston rooli kunnan/ hyvinvointialueen päätöksenteon toimieliminä, mikä asema hyvinvointialueilla, kuinka toimintaa koordinoidaan kuntien ja hva:n välillä?

# data[].attributes.body
Opiskelijaraati

# data[].attributes.body
Osallisuussuunnitelma tulisi olla myös siinä, miten annamme osallisuusmahdollisuuden yhteistyökumppaneillemme erityisesti rakenteellisissa muutoskohdissa. Ei riitä, että osallistamme "vain" asiakkaita/potilaita/asukkaita.

# data[].attributes.headline
Osallisuudesta puhutaan paljon, mutta pitäisi pystyä tuomaan paremmin esille oikeata vaikutusmahdollisuutta 

# data[].attributes.subject
Osallisuudesta puhutaan paljon, mutta pitäisi pystyä tuomaan paremmin esille oikeata vaikutusmahdollisuutta 

# data[].attributes.body
Haasteena keskittäminen: miten se tulee vaikuttamaan asiakkaiden osallisuuteen? Kulkevatko työntekijät hyvinvointialueen kauimmaisempaan perukkaan asiakkaita kohtamaan vai hoidetaanko kaikki etäyhteyksillä? Sosiaalityössä tärkeää suhteen luominen, mutta miten se onnistuu digitaalisten välineiden avulla?

Asiakkaan osallisuuteen vaikutta myös työntekijän asuinympäristön tuntemus, kulttuuri, palvelujen tarjonta jne.

# data[].attributes.body
- Osallisuus sisäänrakennettuna käsitteenä aikuissosiaalityössä, toteuttamisen kannalta ilmenee ajoittain haasteita mm. palvelujen riittävyyden tai resurssivajeen suhteen.

# data[].attributes.body
Kuntayhteys merkittävä huomioida osallisuusasioissa. Osallisuus toteutuu kunnan ja hyvinvointialueen yhteistyössä.

# data[].attributes.body
Tuottajatapaamisissa on otettu systemaattisesti esille osallisuusteemaa (kun palvelut tuotetaan paljolti ostopalveluina).

# data[].attributes.body
Yhteiskuntaan kuuluvuuden rakentaminen asiakkaiden/perheiden kanssa tehtävän työn tavoitteena aikuissosiaalityössä

# data[].attributes.headline
Kehitystä on tapahtunut, mutta kuinka todellista se on

# data[].attributes.subject
Kehitystä on tapahtunut, mutta kuinka todellista se on

# data[].attributes.body
Tiedolla johtamisen merkitys, jotta kaikki voisivat kokea itsensä osalliseksi.

# data[].attributes.body
Kommentoitiin, että oppilaitoksissa tapahtuvaan oppilaiden osallisuuteen on herätty viime aikoina. Eri ammattiryhmien kesken tapahtuvassa yhteistyössä sosiaalihuollon ammattilaisten äänen esiin tuominen oppilaiden osallisuutta koskien.

# data[].attributes.headline
Kokemusasiantuntijuus näyttää muuttuvan liian ammatilliseksi toiminnaksi -> Kaukana arkikokemuksesta. 

# data[].attributes.subject
Kokemusasiantuntijuus näyttää muuttuvan liian ammatilliseksi toiminnaksi -> Kaukana arkikokemuksesta. 

# data[].attributes.body
Hva:een ulkopuolisilla toimijoilla voi olla aika vahva "ulkopuolella" olemisen kokemus isossa rakenneuudistuksessa. Eli yhteistyökumppaneiden osallistaminen myös puheessa on tärkeätä (ettei puhe käänny liikaa hva:een sisälle).

# data[].attributes.body
Kouluyhteisön tuntemus: mitä on lupa tehdä? Haastavia asioita työntekijän näkökulmasta. Esim. voi toteuttaa osallisuutta vain yksilötasolla, EI yhteisötasolla, koska työaikaa siihen ei ole. Halua olisi edistää myös yhteisötasolla.

# data[].attributes.body
Osallistamisen mahdollisuuksien esilläpito ja asiakkaiden äänen kuuluvaksi tekeminen oman yhteistyöverkoston parissa

# data[].attributes.body
Ensimmäisessä kommenttipuheenvuorossa tuli hienosti esiin monenlaisia käytännön osallisuuden vahvistamisen keinoja. Mutta mikä osuus tässä on sosiaalityöllä? Ulkoistuuko tämä(kin) sosiaalityöstä muille toimijoille? Miten sosiaalityö toteuttaa erityisesti osallisuuden edistämistä ja osallisuuden esteiden poistamista - suoraan sosiaalityönä?

# data[].attributes.body
Kolmiportaisuus: keskustelu - hyvästä keskustelusta päästään neuvotteluun- dialogisesta neuvottelusta päästään sopimiseen.

# data[].attributes.body
Hyvinvointialueen palvelujen, kuten OmaKS:n toiminta asiakkaan osallisuutta tukevana rakenteena
- onko kaikkien saavutettavissa, (eri väestöryhmien erityisyydet mm. vanhusväestö)
- osallisuuden sujuvuuden varmistaminen
- matalan kynnyksen palvelujen tarve

# data[].attributes.body
Julkisen vallankäytön ja sosiaalihuollon asiakkaan itsemäärämisoikeuden rajapinnat
- esim. edunvalvonnan järjestäminen
- asiakkaan suojelun, osallisuuden ja itsemäärämisoikeuden väliset kysymykset

# data[].attributes.body
Paikallistasolla pystyy yhteistyökumppaneiden kanssa osallisuuteen, mutta tämä ei useinkaan toteudu esim. ministeriötasolla - sieltä käsin toiminta monesti vaikuttaa jyräämiseltä.

# data[].attributes.body
Nettisivuilla olisi helposti löydettävissä QR-koodi, jonka kautta olisi helppo antaa palautetta.

# data[].attributes.body
Työntekijöiden osallisuus ja vaikutusmahdollisuus ovat tärkeitä. Jos koetaan, ettei vaikutusmahdollisuuksia ole, voi se vaikuttaa myös henkilöstön pitovoimaan.

# data[].attributes.body
Työntekijöiden osallisuutta koskien: onko olemassa työntekijäraateja työyhteisöjen sisällä tapahtuvan keskustelun lisäksi?

# data[].attributes.body
Opiskelijahuolto: Hyvinvointialueen tulo on vähentänyt omia mahdollisuuksia vaikuttaa ja esimiehet ovat siirtyneet kauemmas, koska organisaatio on niin suuri. Aiheesta on tehty kannanottoja.

# data[].attributes.headline
voisiko olla työntekijöille yhteisiä "asiakasraateja", joissa osallisuuteen liittyviä asioita voisi tuoda esille esim. isomman asiakasryhmän näkökulmasta. Mukana viranomaisia yksityisen sektorin ja järjestökentän toimijoita?

# data[].attributes.subject
voisiko olla työntekijöille yhteisiä "asiakasraateja", joissa osallisuuteen liittyviä asioita voisi tuoda esille esim. isomman asiakasryhmän näkökulmasta. Mukana viranomaisia yksityisen sektorin ja järjestökentän toimijoita?

# data[].attributes.body
Osallisuuden edistäminen ei pääty siihen, että tehdään pakolliset, lakisääteiset toimet.

# data[].attributes.body
Hva:een osallisuusohjelman tulee linkittyä vahvasti sote- ja pela-palveluihin. Koska niiden palveluiden järjestämistä vartenhan hva on muodostettu. Asukkaat elävät arkeaan vahvasti kunnissa ja kunnissa on kaikki muu oleellinen, mikä ihmisten elämään liittyy. Sote-pela -palveluthan pitäisi liittyä ihmisten elämään vain tietyissä tilanteissa. Siten jäin miettimään vielä sitä, että jäähän kuntiin edelleen hva:ttakin vahvempi rooli osallisuusohjelmassa?

# data[].attributes.body
Mielenkiintoista erityisesti se, miten yhteiskehittämistä konkreettisesti aiotaan toteuttaa. Esim. oppilashuollossa kertyy paljon lasten/nuorten kokemustietoa siitä, etteivät palvelut toimi. Miten he ovat osallisia ja/tai osallistuvat palveluiden kehittämiseen?

# data[].attributes.body
Osallisuuden kannalta tärkeänä ryhmänä asiakkaiden omaiset: heidän asema palvelujen laadun varmistamisessa esimerkiksi ikääntyneiden palveluissa.

Työn tekemisessä huomioitava omaisten rooli asiakkaiden osallisuutta tukevana / estävänä tekijänä

# data[].attributes.body
Sola-laskentatyökalussa myös osallisuuteen liittyviä mittareita.

# data[].attributes.body
Paikallisuuden huomioimista osallisuusohjelmassa pidettiin tärkeänä piirteenä

# data[].attributes.body
Osallisuuden näyttäytyminen erilaisena eri viiteryhmille ja alueille, kontekstisidonnaisuus

# data[].attributes.body
Johdon ja esihenkilötyön vahva sitoutuminen mahdollistaa ohjelman toimeenpanoa.

# data[].attributes.body
Kuinka hyvin työntekijöillä on tiedossa osallisuusohjelmassa esitellyt asiat? Onko tieto kulkenut ruohonjuuritason työntekijöille ja kokevatko he tai heidän asiakkaansa osallisuuden kokemusten lisääntyneen?

# data[].attributes.headline
Missä kohtaa tulee käytäntöön? Ettei jää irralliseksi käytännön perustyöhön

# data[].attributes.subject
Missä kohtaa tulee käytäntöön? Ettei jää irralliseksi käytännön perustyöhön

# data[].attributes.body
Yhteiskehittämisen rakenteita ei välttämättä ole eli sitä prosessia tulee kehittää ja vahvistaa (esim. lastensuojelussa). Hankerahoitukset voivat edellyttää hyvin nopeata suunnitteluprosessia ja siten yhteiskehittämisen prosessi on hyvä olla luotuna. Sitä sitten muokataan tilanteen mukaan.

# data[].attributes.body
Kriittinen näkökulma hyvinvointialueen siirtymisen myötä: onko suurempi organisaatio lisännyt byrokratiaa ja osallisuutta etäännyttäviä rakenteita työntekijä- ja toimialaryhmien välillä ja sisällä?

# data[].attributes.body
Osallisuusindikaattori on mielenkiintoinen käsite - voi tukea asiakastyötä tekevän työntekijän valmiuksia / mahdollisuuksia asiakkaan osallistumisen tukemiseen.

# data[].attributes.body
Rakenteellinen osallisuus linkittyy vahvasti asiakkaan itsemääräämisoikeuteen - tämä näkökulma voi olla hyvä pitää myös esillä.

# data[].attributes.body
Päättäjien näkökulmasta ei ollut kaikki ohjelmaan liittyvät asiat tuttuja. Toivottavasti mukaan saadaan konkretiaa, joka palvelisi tarpeita. Sen avulla saataisiin vahvistettua sekä asiakkaiden että työntekijöiden osallisuutta. Toivottavasti ohjelman kirjaukset eivät jää vain epämääräisiksi kirjauksiksi, vaan niitä lähdetään oikeasti toteuttamaan.

# data[].attributes.body
Huolenaiheeksi osallisuuden kannalta koettiin riski ja todennäköisyys sille, että palveluja keskitetään hyvinvointialueen kasvukeskuksiin pienemmiltä paikkakunnilta.
-> rakenteellisen osattomuuden lisääntymisen riski

# data[].attributes.body
Hyvinvointialueen asiakkaiden ja asukkaiden sekä ammattilaisten kohtaamista helpottavien rakenteiden vahvistamisen tarve
- sähköisten palveluiden saatavuuden tai käyttömahdollisuuden vajeet

# data[].attributes.body
Linjaus siitä, miten eri palveluissa aletaan kerätä tietoa asiakkaan kokemuksesta osallisuudesta / osallistumisesta. Kokemus, että tällä hetkellä tällaista tietoa ei kerätä asiakkailta lainkaan.

# data[].attributes.body
THL:n tehtävänä tuottaa "hallinto-osallisuutta", miten toiminta palautuu hyvinvointialueen käytännön toimiin tai ruohonjuuritasolle?

# data[].attributes.body
Polis-alustan hyödyntäminen, valitaan vain kahden väitteen välillä ja jokainen käyttäjä saa laatia uusia väitteitä. Linkki: https://www.sitra.fi/uutiset/sitra-ja-digifinland-tuovat-demokratiainnovaation-suomeen-polis-alusta-mahdollistaa-uudenlaisen-keskustelun/

# data[].attributes.body
Onko henkilöstöllä tähän riittävää osaamista? Pitäisikö osaamista vahvistaa täydennyskoulutuksen kautta?

# data[].attributes.body
Vaikuttavuustiedon keräämisen ja koostamisen tarve hva:n päätäntäelimille: millä tavoin ja kenen tekemänä ja minkä tahon koordinoimana?

# data[].attributes.body
Korona-ajan jäljiltä kuormittunut henkilökunta, kasvaneet jonot ja samaan aikaan iso käynnissä oleva muutosprosessi (hva käynnistyminen). Lisäksi Ukrainan sota, joka heijastuu moniin asioihin. Haluamme asukkaille, asiakkaille parasta, mutta onko meillä siihen resursseja, työkaluja. Tarvitaan aikaa ja rauhaa.

# data[].attributes.body
Oleellista ei ole se, että mitä toimenpiteitä tehdään, vaan asukkaiden kokema osallisuus.

# data[].attributes.body
Onko sote-pela palveluissa yhteistä ymmärrystä siitä, minkälaista osallistumista / osallisuutta hva:lla tavoitellaan? Yhteisten keskustelufoorumien käynnistäminen tästä, mukaan myös koulutuksellinen elementti.

# data[].attributes.body
Omavalvontaan mukaan osallisuus/osallistuminen -teemat.

# data[].attributes.body
Digipalveluiden, kuten videovastaanoton hyödyntäminen nähtiin hyödylliseksi työkaluksi sosiaalipalveluiden asiakastyössä tietyille asiakasryhmille. Kaikille viiteryhmille ei välttämättä kuitenkaan sovi.

# data[].attributes.body
https://www.jyu.fi/fi/ajankohtaista/arkisto/2023/06/jyu-well-harjoittelijat-kartoittavat-hyvinvointialueen-palveluiden-toimivuutta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Harjoittelijat valikoitiin eri tiedekunnista moniammatillisen yhteistyön takaamiseksi ja jokaisen alakohtaista osaamista tullaan hyödyntämään projektin toteutuksessa.

Projekti tehdään yhteistyössä JYU.Well-yhteisön sekä Keski-Suomen hyvinvointialueen kanssa. Se kerää tietoa hyvinvointialueuudistuksen toteutumisen alkuvaiheista. Tuloksia on tarkoitus käyttää apuna sekä päätöksenteossa että tulevissa tutkimuksissa.

Kartoitustutkimus aloitettiin perehtymällä laajasti tutkimustietoon, joka toimi pohjana uuden tutkimuksen suunnittelussa. Seuraavana askeleena on koota laaja-alaisin kyselyhaastatteluin tietoa uudistuksen yleisilmapiiristä niin asiakkaiden, työntekijöiden kuin sote-palveluita tukevien järjestöjen ja yrityksien näkökulmasta.

Lisäksi harjoittelijat jalkautuvat kenttätyöhön eri sote-alan toimipisteisiin tavoittaakseen tätä kautta myös sellaisten sote-palveluiden piirissä olevien asiakkaiden näkemyksiä ja mielipiteitä, joita pelkällä kyselyhaastattelulla ei välttämättä tavoitettaisi täsmentämällä näkemyksiä uudistusten vaikutuksista.

- Meille hyvinvointialueella toimiville on ensiarvioisen tärkeää saada tietoa ihmisten kokemuksista, jotta voimme arvioida ja kehittää toimintaamme myös sen avulla. Projektiin on saatu upea moniammatillinen osaajajoukko meidän kumppaniksemme, Keski-Suomen hyvinvointialueen strategiajohtaja Anu Pihl kommentoi projektia varsin innostuneena.

- Yhteistyö on käynnistynyt kerrassaan jouhevasti ja innostuneessa ilmapiirissä. Uskon, että tämän pilotin avulla saamme kesän aikana paljon hyviä eväitä työmme kehittämiseen, hän jatkaa.

Raportti kootaan elokuussa ja se esitellään hyvinvointialueen toimijoille ja päättäjille. Valmis raportti julkaistaan myös JYU.Wellin nettisivuilla kaikkien luettavaksi.

Hyvinvointialueen asukas! Anna äänesi kuulua ja kerro kokemuksistasi hyvinvointialueelle siirtymisestä

Hankeen kyselyn tarkoituksena on saada esille niin myönteisiä, kielteisiä kuin yllättäviä kokemuksia siirtymään liittyen.

Kokemuksia kartoitetaan koko Keski-Suomen hyvinvointialueen henkilöstöltä, asukkailta ja yhteistyökumppaneilta. Tämä kysely on kohdistettu hyvinvointialueen asukkaille ja sen avulla pyritään saamaan tietoa palveluiden muutoksista ja toimivuudesta verrattuna aiempaan kuntapohjaiseen järjestämisen malliin. Tuloksien avulla arvioidaan ja kehitetään hyvinvointialueen toimintaa.

Arvioitu vastausaika on n. 10-15 minuuttia. Kyselyyn on mahdollista vastata 7.8.2023 saakka.
Kuvan tiedot:
Harjoittelijat tapasivat JYU-Well-yhteisön ja hyvinvointialueen johtoa. Kuvassa Minna Raatikainen (vas.), Jani Risikko, Seppo Sarkanen, Simo Reipas (Hyvaks), Päivi Fadjukoff (JYU.Well), Tiina Parkkila, Sari Lappalainen, Veera Hartikka, Juhani Merilehto (Hyvaks), Jaakko Sulkamo ja Akseli Hiltunen. (kuva: Jari Ojala)
Lisätietoja:

# data[].attributes.body
Sitran demokratia ja osallisuus -työskentely on mielenkiintoista ja tuottanut vertailevaa tietoa, mutta niissä toisaalta liikutaan hyvin ylätasolla.  https://www.sitra.fi/teemat/demokratia-ja-osallisuus/#ajankohtaista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digitalisaatioon ja sosiaaliseen mediaan on liitetty viime vuosikymmeninä vahva demokratialupaus. Internetin ajateltiin helpottavan tiedon saatavuutta ja ajatustenvaihtoa tavalla, joka mullistaisi myös osallistumisen yhteiskunnalliseen keskusteluun ja päätöksentekoon.

Viime aikoina mediaympäristön murroksen on kuitenkin nähty suorastaan uhkaavan demokratian perustuksia. Yhteiskunnallinen keskustelu sosiaalisen median kanavissa on usein polarisoivaa, osin koska somealustojen toimintalogiikka on nimenomaan suosinut kärjekkäitä mielipiteitä.

Polis on avoimen lähdekoodin verkkoalusta, jonka tarkoituksena on mahdollistaa suurien ryhmien osallistuminen valitun aiheen käsittelyyn rakentavalla tavalla. Polis-keskustelussa osallistujat voivat ilmaista mitä mieltä he ovat aihealueesta esitetyistä väitteistä sekä lisätä keskusteluun itse muotoilemiaan väitteitä muiden äänestettäväksi.

Edistyksellisen tilastollisen analyysin avulla Polis tuottaa reaaliaikaisesti tietoa siitä, mistä osallistujat ovat samanmielisiä ja missä löytyy eroavaisuuksia. Näin voidaan löytää maastoa, josta ihmiset ovat samaa mieltä eripuraisuuden korostamisen sijaan.

"Yhteisten nimittäjien etsiminen mahdollistaa ihmislähtöisten ja helposti toteutettavien ratkaisujen löytämisen erilaisiin haasteisiin. Erimielisyyksien tunnistaminen puolestaan tuottaa ymmärrystä teemoista, joista tulisi luoda jatkokeskusteluja", kuvaa Sitran johtava asiantuntija Joonas Leppänen.

Mahdollisuus vaikuttaa kysymyksenasetteluun omin sanoin erottaa Poliksen tavanomaisista kyselytyökaluista ja antaa aloitevaltaa osallistujille. Oma panos annetaan anonyymisti ja keskustelun sijaan äänestämällä eri väitteistä. Tämä voi madaltaa kynnystä osallistua yhteiskunnallisen debattiin.

DigiFinland toimii Sitran kumppanina alustan käyttöönotossa - ensimmäiset kokeilut hyvinvointialueilla

Sitra rahoittaa DigiFinlandin toteuttamaa kokeiluhanketta, jossa Polis-alustan käyttö mahdollistetaan Suomessa. DigiFinland on julkisen hallinnon digitalisaatiota edistävä erityistehtäväyhtiö. Yhtiön omistajia ovat hyvinvointialueet, Helsingin kaupunki, HUS-yhtymä ja valtio.

Sinua saattaisi kiinnostaa myös

Alustan käyttöä kokeillaan vuoden 2023 aikana muutamalla hyvinvointialueella kokeiluissa, joiden tavoitteena on lisätä asukkaiden mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa alueen päätöksentekoon. Mahdollisuuksia kokeilla koko Suomen kattavaa Polis-keskustelua tarkastellaan kevään aikana.

"Etsimme DigiFinlandilla jatkuvasti Polis-alustan kaltaisia uusia kokeiltavia innovaatioita, joista voi myöhemmin muodostua yhtiön asiakkaille tarjottavia uusia hyödyllisiä palveluja", kertoo asiantuntija Eetu Leppänen DigiFinlandilta.

Demokratia kaipaa uusia käyttöliittymiä - kansalaiset korostavat digitaalisia keinoja

Sitran viime syksynä julkaistu kyselytutkimus kertoo, että Suomessa päättäjät haluaisivat edistää kasvokkaisia läsnäoloon perustuvia osallistumistapoja. Kansalaiset puolestaan suosisivat anonyymejä ja digitaalisia osallistumisen välineitä. Polis voi parhaimmillaan vastata kansalaisten toiveeseen helposta, mutta vaikuttavasta tavasta osallistua.

"Suomi on sadassa vuodessa muuttunut yhteiskunnasta, jossa liikumme härkävankkureilla paikaksi, jossa lähes kaikki tieto on saavutettavissa älypuhelimella. Demokratian osallistumismahdollisuudet eivät kuitenkaan ole juuri kehittyneet - vaaleissa äänestämisen rinnalle on kehitetty vain muutamia osallistumistapoja ", Sitran Leppänen sanoo.

Taiwanissa Polis-keskustelu käsitteli alustatalousyritysten toiminnan sääntelyä

Poliksen on kehittänyt voittoa tavoittelematon yhdysvaltalainen järjestö The Computational Democracy Project. Alustan käyttöä on kokeiltu muun muassa Taiwanissa, Saksassa, Englannissa, Hollannissa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.

Esimerkiksi Taiwanissa Polista on hyödynnetty muun muassa, kun haluttiin ratkaista, millä ehdoilla saarelle rantautunut alustatalouteen perustuva taksiyritys Uber saisi toimia. Keskustelun osapuolia olivat Uber-kuljettajiksi ryhtyneet, paikallisten taksiyritysten edustajat, halvoista uusista kyydeistä innostuneet kuin perinteisiä takseja suosivat taiwanilaisetkin.

Polis-keskustelun aikana konsensusta haettiin kysymyksistä kuten, täytyykö taksin olla aina keltainen, voiko myös Uber-taksi poimia matkustajan kadulta ilman tilausta applikaatiolla, tai koskevatko samat hinnoittelu- ja verotussäännöt kaikkia palveluntarjoajia.

Polis-keskustelusta nousi kannatusta taakseen saaneita näkemyksiä, jotka vaikuttivat Taiwanin hallinnon päätöksentekoon. Uber sai jäädä, mutta tiukennetuilla ehdoilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sitra ja DigiFinland tuovat demokratiainnovaation Suomeen - Polis-alusta mahdollistaa uudenlaisen keskustelun - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Polis on avoimeen lähdekoodiin perustuva verkkoalusta, jonka tarkoitus on mahdollistaa rakentava mielipiteiden vaihto valitun aihepiirin ympärillä. Uudenlaisen työkalun käyttöä pilotoidaan tämän vuoden aikana esimerkiksi hyvinvointialueiden osallisuuskokeiluissa. Vaikka digitalisaatio on mullistanut maailman, demokratian alalla innovaatioita on nähty vähän.

# data[].attributes.body
Osallisuus voi rakentua myös hyvin pienistä asioista ja teoista <3 Osallisuutta tehdään monilla eri tasoilla, mutta perusasia on KOHTAAMINEN, kuunteleminen ja kuulluksi tuleminen.

# data[].attributes.body
Mikä pännii -tilaisuuksien järjestäminen ja toteuttaminen.

# data[].attributes.body
Sosiaalityö mukaan esim. kuntakierroksille, asukkaiden kohtaamisiin.

# data[].attributes.body
Miten saataisiin vahvemmin osallistettua niitä, jotka ovat päätöksenteon kohteena? Kyselyt tavoittavat vain pienen osan ihmisiä. Miten osallisuudesta saisi jatkuvan olotilan eikä vain hetkellisen kokemuksen?

# data[].attributes.body
Jyväskylän kaupungin säästöpaineet. On ollut kysely asukkaille, ja sen pitäisi olla myös pohjana päätöksille.

# data[].attributes.body
Osallisuus ei ole vain pieniä päätöksiä, vaan sen on merkittävää olla myös suurissa päätöksissä. Siihen kuuluu vastuunotto ja vaikuttamismahdollisuudet.

# data[].attributes.body
Onko osallisuusohjelman pohjaksi kerätty tietoa siitä, mitä rakenteellisia esteitä tunnistetaan osallisuuden ja osallistumisen mahdollistumisessa?

# data[].attributes.body
Asioita tarkastellaan lopulta hyvin kapea-alaisesti, oltiin missä roolissa tahansa (missä ollaan töissä, missä asutaan jne.). Mutta hyvinvointialueella päätetään nyt hyvin laajoista asioista, jolloin osallisuus korostuu -> saataisiin tietoa eri tahoilta niille, joilla valtaa on. Pitäisi saada laajennettua heidän katsantakulmaansa.

# data[].attributes.body
Keskusteluissa koettiin, että hyvinvointialueen ammattilaisryhmien itsereflektiolle ei palvelujärjestelmäuudistuksen tässä vaiheessa ole vielä ollut aikaa tai selkeitä rakenteita. Mahdollisuus tälle koettiin tärkeänä, ja tarve inkluusiotyön merkitysten pohdinnalle ja osallisuuden edistämiselle nähtiin myös keskeiseksi.

# data[].attributes.body
Valtasuhteet hyvin merkittävässä roolissa, lisäksi monitoimijaisuudessa se, että kuka on asiantuntija missäkin asiassa.

# data[].attributes.headline
Miten osallisuuden monimuotoisuus ja eritasoisuus näyttäytyy ja lähtee käyttäytyy osallisuusohjelmassa

# data[].attributes.subject
Miten osallisuuden monimuotoisuus ja eritasoisuus näyttäytyy ja lähtee käyttäytyy osallisuusohjelmassa

# data[].attributes.attachment_caption
Närhi ym. (2023) Rakenteellisen sosiaalityön tila ja tulevaisuus Suomessa