# data[].attributes.body
- Lajimäärä kasvoi nopeasti kambrikauden räjähdyksen aikaan ilmastonmuutoksen seurauksena
- Tämän aikana kehittyi lähes kaikkien nykyisten eläinkunnan pääjaksojen ensimmäiset edustajat. Merissä eli mm. sienieläimiä, piikkinahkaisiin kuuluvien meritähtien varhaisia muotoja, alkeellisia simpukoiden kaltaisia nilviäisiä ja äyriäisille sukua olevia trilobiitteja.
- Suotuisten olosuhteiden takia selkärangattomien määrä kasvoi
- Evoluution kautta kehitty erillaisia raajoja ja ulkoisia tukirankoja, jotka mahdollistivat paremman liikkumisen, mikä paransi ruuan saantia ja pedoilta pakenemista
- Myös hermostot kehittyivät, mikä vaikutti aivotoiminnan ja aistien kehittymiseen

# data[].attributes.body
- Kalat olivat ensimmäisiä selkärankaisia eläimiä
- Selkärangat mahdollistivat eläimen koon kasvamisen, sujuvammat liikkeet ja monimutkaisempien elintoimintojen kehittymisen
- Ilmakehään syntynyt otsonikerros esti
huomattavasti auringon UV-säteilyä
- Tämä teki veden ulkopuolella elämisestä mahdollista
-Sammaleet olivat ensimmäiset maakasvit, sienet alkoivat elämään samoihin aikoihin maalla
- Tämän takia kasvien ja sienien välille syntyi koevoluutio, kun eliöt kehittyivät toistensa vuorovaikutuksessa

# data[].attributes.body
- Putkilokasvit kehittyivät, näistä ensimmäiset olivat sanikkaisia
- Ne yleistyivät nopeasti, koska niiden rakenteet auttoivat sopeutumaan maaelämään sammalia paremmin. Juuret mahdollistivat veden ja ravinteiden ottamisen maaperästä, joten niiden ei tarvinnut elää täysin kosteilla alueilla.
- Tämän takia sanikkaiset levisivät paremmin kuin sammaleet, sillä ne sopeutuivat kuivempiin paikkoihin
- Suurien lehtien avulla fotosynteesi tehostui

# data[].attributes.body
- Eläinten maalle siirtyminen tapahtui, kun eläinten hengityselimistö sopeutui hengittämään happea ilmasta, n. 400 milj. vuotta sitten
- Liikkuminen maalla vaati myös tuki- ja liikkumiselimistön kehittymistä
- Niveljalkaiset olivat ensimmäisiä maalla olevia selkärangattomia, koska niillä oleva kitiinikuori mahdollisti elämisen kuivalla maalla, koska se suojasi eläimiä kuivumiselta
- Ensimmäiset maaselkärankaiset olivat kalasammakoita.

# data[].attributes.body
- Sammakkoeläimillä oli useita sopeutumia, jotka mahdollistivat maalla elämisen: Luukudoksesta muodostunut selkäranka toimi tärkeänä mineraalivarastona, keuhkot tekivät hapen ottamisen ilmasta mahdolliseksi ja verenkierto oli kehittynyt tehokkaammaksi. Koska vesi ei enää kannatellut eläimen kehoa, maaeläinten raajat ja lihakset muuttuivat vahvemmiksi.
- Sammakot tarvitsivat kuitenkin kostean elinympäristön

# data[].attributes.body
-Matelijat kehittyivät sammakkoeläimistä noin 300 miljoonaa vuotta sitten.
- Ne sopeutuivat paremmin kuviin alueisiin kuin sammakkoeläimet, mikä mahdollisti niiden leviämisen
- Niiden sarveissuomujen peittämä iho kesti paremmin kuivuutta
- Sisäinen siitos ja kestävien, nahkapintaisten munien kehittyminen mahdollistivat lisääntymisen kuivalla maalla.
- Matelijoiden raajat ja tukiranka soveltuivat paremmin maalla liikkumiseen.

# data[].attributes.body
- Permikauden joukkotuho oli kehityshistorian suurin sukupuuttoaalto, joka tuhosi melkein koko maapallon eliökunnan.
- n. 97% meren lajeista kuoli sukupuuttoon
- Joukkosukupuutosta selviytyneet matelijat valtasivat sukupuuttoaallon vapauttamaa elintilaa ja sopeutuivat erilaisiin elinympäristöihin.

# data[].attributes.body
- n. 230 milj. vuotta sitten alkoi liskojen valtakausi
- Kuivan maan valtalajeiksi nousivat dinosaurukset
- Ilmatilan valloittivat erilaiset lentoliskot.
- Meriin syntyi paljon uusia lajeja, kuten kalaliskoja ja joutsenliskoja.
- Dinosaurukset muodostivat monimuotoisen matelijoiden ryhmän, johon kuului ainakin 1000 lajia
- Niiden koko vaihteli muutaman sadan gramman painoisista jopa 100 000 kilogrammaan
- Jotkut dinosaurukset olivat suurimpia maapallolla eläneitä maaeläimiä
- Ensimmäiset nisäkkäät kehittyivät dinosaurusten kanssa
- Varhaiset nisäkkäät olivat pääsääntöisesti pienikokoisia saaliseläimiä.
- Ne piileskelivät saalistajilta koloissa ja kasvillisuuden suojassa ja olivat aktiivisia yöaikaan.
- Yöllä aktiivisille nisäkkäille kehittyi tarkka hajuaisti ja kuulo.
- Nämä ominaisuudet helpottivat ravinnonhankintaa ja auttoivat välttelemään vaaroja.

# data[].attributes.body
- n. 200 milj. vuotta sitten kehittyivät ensimmäiset paljassiemeniset kasvit.
- Siemenkavit yleistyivät itiökasveja paremmin sillä niiden lisääntyminen ei ollut vedestä riippuvainen vaan käytettiin tuulta.
-Sukusolut sijaitsivat nyt lehtien pinnalla ja hedelmöitys tapahtui myös siellä.

# data[].attributes.body
- n. 150 milj. vuotta sitten linnut kehittyivät pienikokoisista höyhenpeitteisistä petodinosauruksista jonka vuoksi niillä on yhteisiä piirteitä matelijoiden kanssa.
- Lentokyky mahdollisti uusien alueiden asuttamisen.

# data[].attributes.body
- Viimeisenä kehittyivät korppisiemeniset kasvit n. 100 milj. vuotta sitten.
- Niistä kehittyi nopeasti eri  elinympäristöihin hyvin sopeutuneita lajeja joiden vuoksi korppisimeniset kasvit ovat nykyään kasvikunnan runsaslajisin ryhmä.
- Kukka paransi lisääntymista pölytyksen avulla.

# data[].attributes.body
-Liitukauden puoliväli

-Dinosaurukset hallitsivat vielä maalla koska ne kukoistivat kaikenlaisessa ympäristössä.

-Nisäkkäille kehittyi karvapeite liitukauden puolivälissä.

-Tähänaikaan alkoi ilmaantua uusia nisäkkäs- ja linturyhmiä sekä Ilmaston kylmeneminen aikoi myös pikkuhiljalleen. Liitukauden lopussa nisäkkäitä tulu paljon lisää varsinkin pussieläimiä.

# data[].attributes.body
-Varhaissimmat tunnettujen kädellisten fossiilit on noin 70 miljoona vuotta vanhoja.

-Tällöin kädelliset elivät lähinnä Afrikan sademetsissä joissa niiden raajat ja aistit alkoivat kehittyä.

# data[].attributes.body
-Liitukauden loppu

-Paleogeeninen sukupuutto oli suuri asteroidi joka tappoi noin 3/4 kaikista maailman eläin lajeista.

-Liitukausi loppui tähän massa sukupuuttoon.

-Suurinosa suurista nelijalkaisista kuoli ja suurimäärä selvinneistä oli pieniä eläimiä esim: pienet kädelliset

-Kaikki dinosaurukset kuoli räjähdykseen tai nälkään.

# data[].attributes.body
-Kivikauden alku

-Nykyihmiseen johtava kehityshaara erosi simpanssien kehityshaarasta 6−13 miljoonaa vuotta sitten.

-Ensimmäiset apinaihmiset kehittyivät savanneille 7 miljoonaa vuotta sitten.

-Tärkein avainsopeutuma mikä kävi tähän aikaan on se kun apinaihmiset alkoivat kävelemään kahdella jalalla joten käsile jäisi paljon muita tehtäviä.

# data[].attributes.body
-Kivikauden puoliväli

-Tähän aikaan tuli ensimmäiset varhais ihmiset ja heidän mukanaan tuli ensimmäiset kivi työkalut.

-Varhais ihmiset tarvitsivat kehittyneemmät aivot jotta he osaisivat tehdä erillaisia kivi työkaluja.

-Varhais ihmisten tärkein selviytymis keino oli mahdollisuus sosiaalisoitua ja tehdä yhteisöjä.

# data[].attributes.body
-Kivikauden loppu

-Nyky ihminen eli homo sapiens kehittyi tähän aikaan varhaisista afrikan kansoista.

-Suurin syy homo sapiensin selviytymiseen oli niiden normaalia suurempi aivojen koko muihin lajeihin verrattuna, joka varmisti sen, että monimutkainen puhe ja maatalouden kehittyminen olisi mahdollista.

-Ihmisen kallon koko alkoi kasvaa joten synnytyksestä tuli vaikeampaa joten naisten lantiosta piti tulla leveämpi jotta synnyttäminen helpottuisi.

# data[].attributes.body
Kulttuurievoluutio = tiedon kasautuva siirtyminen yksilöiltä ja sukupolvelta toiselle.

Tiedon siirtyminen yksilön genomin ulkopuolella.

Kilpailuetu, sillä kyettiin levittäytymään laajalle alueelle mm. ravintokasvien, pyyntimenetelmien avulla.

Tällöin luonnon valintapaineet vaikuttavat vähemmän (esim. viisaudenhampaat)

# data[].attributes.body
Teollistuminen

Antroposeeni ja 6.sukupuuttoaalto

Ilmastokriisi

Luontokato

Yhteiskunnallinen muutos

ruuantuotannon, energiajärjestelmien, kuluttamisen muutos

Kulttuurievoluutio mahdollistaa kyvykkyyden kantaa vastuuta

kestävän tulevaisuuden -ideologia → tulevaisuudessa toivoa ja toimintaa