# data[].attributes.body
Ana, Sara, Nil i Lucia

# data[].attributes.body
Arlet,Fabi,Biel i Lluc

# data[].attributes.body
Alba,Valeria,Sabrina,Derek

# data[].attributes.body
Olivia, Sofia, Axel i David

# data[].attributes.body
Data d'inici: 221 a.C

Data final: 12 de febrer de 1912

# data[].attributes.body
Marcel, Anna, Martina i Guillermo

# data[].attributes.body
El centre de l'imperi xines estava ubicat a Chang'an (actual Xi'an). Entre el 202 a.C al 904 d.C, al 905, hi van haver varies capitals, però al any 1272 es va decidir que Pequín seria la capital.

# data[].attributes.body
Aquisgrà, Alemanya

# data[].attributes.body
Data d'inici: Novembre de 800

Data final: 13 de Gener de 888

# data[].attributes.body
Mapa fet per vosaltres (foto)

Continent: Va tindre Europa occidental Continental.

Extensió en km²: Va arribar a tindre uns 1.112.000 km²

Països actuals: França, Suïssa, Àustria, Bèlgica, Holanda i Luxemburg, i la major part d'Alemanya, Itàlia, Hongria, la República Txeca, Eslovàquia i Croàcia.
Paisatge natural (rius, muntanyes, mars...):

# data[].attributes.body
Els emperadors més coneguts són:

Carles I el Gran (800-814)

Lluís I el Piadós (814-840)

Lotari I (840-855)

Lluís II el Jove (855-875)

Carles II el Calb (875-877)

Carles III el Gros (881-887)

Arnulf de Caríntia (898-899)

Berengari I d'Itàlia (905-924)

# data[].attributes.body
Llengua o llengües: Llatí

Cultura: El regne de Carlemany va fer un impuls de la vida cultural i artístic es coneix com el "renaixement carolingi". Les característiques d'aquest període van ser el suport a la religió cristiana, a la cultura i al llatí.

Religió o religions: Cristianisme

# data[].attributes.body
El palau d'Aquisgrà amb la capella serà la joia i el més destacat d'aquesta època, per al qual Carlemany va arribar des de Ravenna materials de construcció (columnes i marbres) i restes de construccions antigues.

# data[].attributes.body
Població (quantitat si se sap): La població de l'imperi carolingi és de 10.000.000 - 13.000.000 habitants.

Població (divisió social): Podem dividir la societat carolíngia en dos grans grups: Els privilegiats que gaudien de concessions econòmiques, territorials i socials. En aquest grup hi havia l'emperador, la noblesa i els càrrecs eclesiàstics. Els no privilegiats: pagesos, artesans i petits comerciants.

# data[].attributes.body
Data: 13 de gener de 888

Per què acaba?: Perquè l'últim hereu de Carlemany, Carles el Gros, va ser deposat per la Dieta imperial

# data[].attributes.body
Webs i llibres on trobeu la informació:

Hem tret la informació principalment de la Wikipedia

# data[].attributes.body
Coruscant està al cor de la galàxia amb més d'un bilió, y centre governamental de la República Galàctica i més tard de l'Imperi Galàctic.

# data[].attributes.body
Dates d'inici i final: 19 ABY - 4 DBY

ABY: Abans de la Batalla de Yavin (batalla amb la primera destrucció de l'Estrella de la Mort)

DBY: Després de la Batalla de Yavin.

# data[].attributes.body
Mapa fet per vosaltres (foto)

Continent: Més d'1 milió de planetes.

Extensió en km2: 120.000 anys llum

Països actuals: Més d'1 milió de planetes.

Paisatge natural (rius, muntanyes, deserts, mars...): rius Daplona, Origen, Foc...; Muntanya Meru, Meseta Kibo; Desert de Tatooine; Mar de Plata, Mar Meirm...

# data[].attributes.body
Emperador

Noms dels més coneguts: Palpatine

# data[].attributes.body
Llengua o llengües: aurebesh (alfabet galàctic), mandalorian (Mando'a), huttese (idioma dels Hutt), Binary (idioma dels droides) i shyriiwook (idioma dels Wookiees).

Cultura:

Religió o religions: Jedi i Sith

# data[].attributes.body
Població (quantitat si se sap): 75 quatrillons, 70% d'humans

Població (divisió social): per ordre de més a menys poder:

Emperador Palpatine

Els Sith

Exèrcit imperial: Darth Vader com a comandant, oficials i 10.210 soldats, 4.680 personal de suport.

# data[].attributes.body
Monument important (Quin és i posar una foto): Plau imperial

# data[].attributes.body
Data: 4DBY

Per què acaba?: Durant la Guerra Civil Galàctica, després de l'atac de l'Aliança Rebel a l'Imperi a la batalla d'Endor, s'instaura la Nova República.

# data[].attributes.body
Webs i llibres on trobeu la informació:

Frikipolis.com

Quora.com

Starwars.fandom.com

# data[].attributes.body
Aquest mapa indica quins territoris va conolitzar l'imperi espanyol

# data[].attributes.body
Mar, Matías, Hany i Tian

# data[].attributes.body
Marcel,Enzo i Frederick

# data[].attributes.body
La corona de Castella i Lleó

# data[].attributes.body
El centre de l'imperi Bitzantí es troba a constantinoble

# data[].attributes.body
Data d'inici:11 de maig del 330 dC

Data final:29 de maig del 1453

# data[].attributes.body
Data d'inici: 12 d'Octubre de 1492

Data final: 10 de desembre de 1898

# data[].attributes.body
Continent:Europa Balcans i Grecia

Extensió en km:L' imperi Bizantí va arribar a tindre uns 1.600.000 aproximadament.

Paisos actuals:Turquia i Grècia. En el seu apogeu, va incloure parts d'Itàlia, Egipte, el nord d'Àfrica, els Balcans, Síria i Palestina.

Paisatge natural:(rius,muntanyes,mars...)

# data[].attributes.body
península itàlica

# data[].attributes.body
Data d'inic: 27 aC

Data final: 476 d. C.

# data[].attributes.body
Continent: Va arribar a Europa, Amèrica, Àsia, Àfrica i Oceania.

Extensió en km2: Va arribar a tindre 20 milions de km2.

Països actuals: Àmerica, (Mèxic, la majoria de Centreamèrica i Sudamèrica, part dels EUA), Europa (Espanya, Sud d'Itàlia, Sicília, Sardenya, par de França, Bèlgica, Luxemburg, Països Baixos), i Filipines

# data[].attributes.body
Londres

# data[].attributes.body
August va ser el primer emperador de romà (27 aC - 14 dC)

# data[].attributes.body
Carlos I (1516-1556)

Felipe II (1556-1598)

Carlos IV (1788-1808)

Fernando VII (1808-1833)

Isabel II (1833-1868)

Amadeo I (1871-1873)

Alfonso XII (1874-1885)

Alfonso XIII (1886-1931)

# data[].attributes.body
Data d'inici:1600

Data final:1800

# data[].attributes.body
L’Imperi Britànic va ser el més gran de la història, amb expansió des del segle XVI. Cap al 1920 controlava uns 35 milions de km² i una quarta part de la població mundial, amb territoris clau com l’Índia, Canadà, Austràlia i zones d’Àfrica i Àsia. Després de la Segona Guerra Mundial, les colònies es van independitzar i l’imperi es va dissoldre.

# data[].attributes.body
El poder el tenia l'emperador:

DINASTIA TEODOSIANA A L'ORIENT

Arcadi (395-408)

Teodosi II (408-450)

Marcià (450-457)

DINASTIA LEÒNIDA

Lleó I (457-474)

Zenó (474-491)

Anastasi I (491-518)

DINASTIA JUSTINIANA

Justí I (518-527) i

Justinià el Gran (527-565)

# data[].attributes.body
Llengua o llengües: Español

Cultura: va ser una barrega de expanció politica, castellanització i sincretisme.

# data[].attributes.body
Llengua o llengues: El Grec medieval i Grec bizantí.

Cultura:La cultura de l'Imperi Bizantí (segle IV-XV) va ser una fusió única de l'herència romana clàssica, la llengua i pensament grecs, la fe cristiana ortodoxa i influències orientals. Es va caracteritzar per un art sumptuós.

Religió o religions:La religió oficial i predominant de l'Imperi Bizantí va ser el cristianisme, concretament el cristianisme ortodox.

# data[].attributes.body
L'extensió territorial de l'imperi xinès va evolucionar des de la conca del riu Groc fins a dominar gran part de l'Àsia Oriental

# data[].attributes.body
La corona britànica (el monarca) era qui va tindre el poder en aquella época com per exemple: Queen Victoria, King George V,King George Vl.

# data[].attributes.body
El monument més significatiu i més destacat de l'imperi bitzantí era la basílica de Santa Sofía.

# data[].attributes.body
es va fonamentar en la romanització, unificant Europa, el nord d'Àfrica i l'Orient Pròxim mitjançant el dret, l'art, l'arquitectura i el llatí. Especialment el «vulgar» (parlat), va ser la llengua dominant a l'oest, derivant en les llengües romàniques (català, castellà, francès)

# data[].attributes.body
L'Imperi Romà era habitat per una població diversa, incloent-hi els ciutadans romans (originaris d'Itàlia i, més tard, de totes les províncies), pobles conquerits de tot el Mediterrani (grecs, gals, hispans, egipcis, nord-africans) i pobles germànics ("bàrbars") a les fronteres. També hi havia una gran quantitat d'esclaus, base de l'economia.

# data[].attributes.body
Població:La població de l'imperi bizantí és de 25 i 30 millions al segle VI.

Població:La societat bizantina era fortament jerarquitzada i piramidal al capdamunt hi havia el basileu (emperador), seguit per l'alta noblesa, el clergat i els militars.

# data[].attributes.body
El Monestir d'El Escorial (Madrid): Considerat el centre de poder de Felip II i símbol de la grandesa de l'imperi.

La Catedral de Mèxic: Construïda sobre l'antic temple asteca, representa la conquesta i l'evangelització a Amèrica.

Les Muralles de Cartagena de Indias (Colòmbia): Exemple clau de l'enginyeria militar espanyola per protegir les rutes comercials a Amèrica.

La Giralda de Sevilla: Símbol del comerç amb les Índies a través del port de Sevilla durant els segles XVI i XVII.

# data[].attributes.body
L'Imperi Britànic va imposar l'anglès i les seves lleis en l'àmbit del govern i el comerç a nivell global. Tot i aquesta influència, colònies com l'Índia o Jamaica van mantenir les seves llengües i tradicions, resistint l'assimilació.

# data[].attributes.body
L'extensió territorial de l'Imperi Romà va assolir el seu màxim apogeu al voltant del segle II d.C. (especialment sota l'emperador Trajà), abastant uns 5 milions de km² al voltant del mar Mediterrani. Controlava territoris a Europa, nord d'Àfrica i l'oest d'Àsia, unificant les seves províncies sota l'administració romana.

# data[].attributes.body
L'imperi va acabar quan es van quedar sense diners i no podien pagar els soldats. Es produien epidèmies i hi van haver terratremols. Al final 2 fets van marcar la destrucció de l'imperi: la mort de la dona de justinià i la destituciò de Joan de Capadòcia.

# data[].attributes.body
Persones de molts pobles diferents: britànics, europeus colons i poblacions locals d’Àsia, Àfrica, Amèrica i Oceania.

Població (quantitat aproximada):

Al seu màxim, cap al 1913, l’imperi tenia uns 400–420 milions de persones, aproximadament una quarta part de la població mundial.

Població (divisió social, de més a menys poder):

El monarca britànic (per exemple Queen Victoria o altres reis/reines).

El govern britànic i el Parlament, amb el primer ministre.

Governadors i administradors colonials que dirigien les colònies.

Exèrcit i marina britànics, que mantenien el control militar.

Colons europeus i elits locals que col·laboraven amb l’administració.

La major part de la població local de les colònies, amb menys poder polític.

# data[].attributes.body
el imperi otoma tenia la capital a turquia que era la ciutad de constainopla

# data[].attributes.body
-Qin Shi Huang (221–207 aC)

-Dinastia Han (202 aC – 220 dC)

-Dinastia Ming (1368–1644)

-Dinastia Qing (1644–1911)

# data[].attributes.headline
Monument significatiu: el big ben (Nil) 

# data[].attributes.subject
Monument significatiu: el big ben (Nil) 

# data[].attributes.body
El Big Ben és un símbol de puntualitat i identitat nacional britànica des de 1859, representant la democràcia a Londres.

# data[].attributes.body
Població: La població de l'imperi espanyol és de uns 1,86 millions de habitants.

Grans grups: Els rics del imperi espanyol com el emperador, gaudien de serveis economics, territorials i socials, en canvi els més pobres com els artesans, pagesos, servien més com esclaus dels rics

# data[].attributes.body
Data: Va acabar al 1768

Perquè va acabar: Va acabar per una combinació de crisi econòmica com or i plata, la incapacitat de gestionar els seus vasts recursos, i la insostenible càrrega de defensar fronteres tan extenses.

# data[].attributes.body
Poblacio: Uns 50-60 milions de persones habitaven a l'imperi xines.

Població Han: Eren el grup ètnic predominant, agricultors i habitants de les ciutats i pobles de la plana central.

El primer emperador de l'imperi xinès va ser Qin Shi Huang

# data[].attributes.body
creacio: 1299.

final del imperi: 1 de novembre del 1922

# data[].attributes.body
L' informació d'aquest padlet l'hem tret de xarxes com principalment la Wikipedia

# data[].attributes.body
Osman: inici 1299 i final 1324.

Orhan: inici 1324 i final 1361.

Murat: inici 1383 i final 1389.

Baiazet: inici 1389 i final 1402.

Mehmet I : inici 1413 i final 1421.

Murat II: inici 1421 i final 1444.

Mehmet II: inici 1444 i final 1446

Murat II: inici 1446 i final 3 de febrer de 1451.

Mehmet II: inici 3 de febrer de 14513 i final maig de 1481.

Baiazet II: inici 19 de maig de 148125 i final d'abril de 1512.

Selim I: inici (Califa des de 1517)25 d'abril de 1512 i final 21 de setembre de 1520.

Solimà I: inici 30 de setembre de 15206 i final 7 de setembre de 1566.

Selim II:inici 29 de setembre de 1566 i final 21 de desembre de 1574.

Murat III: inici 22 de desembre de 1574 i final 16 de gener de 1595.

Mehmet III: inici 27 de gener de 1595 i final 20 o 21 de desembre de 1603.

Ahmet I: inici 21 de desembre de 1603 i final 22 de novembre de 1617.

Mustafà I: inici 22 de novembre de 1617 i final 26 de febrer de 1618.

Osman II: inici 26 de febrer de 1618 i final 19 de maig de 1622.

Mustafà I: inici 20 de maig de 1622 i final 10 de setembre de 1623.

Murat IV: inici 10 de setembre de 1623 i final 8 o 9 de febrer de 1640.

Ibrahim I: inici 9 de febrer de 1640 i final 8 d'agost de 1648.

Mehmet IV: inici 8 d'agost de 1648 i final 8 de novembre de 1687.

Solimà II: inici 8 de novembre de 1687 i final 22 de juny de 1691.

Ahmet II: inici 22 de juny de 1691 i final 6 de febrer de 1695.

Mustafà II: inici 6 de febrer de 1695 i final 22 d'agost de 1703.

Ahmet III: inici 22 d'agost de 1703 i final 1 o 2 d'octubre de 1730.

Mahmut I: inici 2 d'octubre de 1730 i final 13 de desembre de 1754.

Osman III: inici 13 de desembre de 1754 i final 29 o 30 d'octubre de 1757.

Mustafà III: incici 30 d'octubre de 1757 i final 21 de gener de 1774.

Abdülhamit I: inici 21 de gener de 1774 i final 6 o 7 d'abril de 1789.

Selim III: inici 7 d'abril de 1789 i final 29 de maig de 1807.

Mustafà IV: inici 29 de maig de 1807 i final 28 de juliol de 1808.

Mahmut II: inici 28 de juliol de 1808 i final 1 de juliol de 1839.

Abdülmecit I: inici 1 de juliol de 1839 i final 25 de juny de 1861.

Abdülâziz I: inici 25 de juny de 1861 i final 30 de maig de 1876.

Murat V: inici 30 de maig de 1876 i final 31 d'agost de 1876.

Abdülhamit II: inici 31 d'agost de 1876 i final 27 d'abril de 1909.

Mehmet V: inici 27 d'abril de 1909 i final 3 de juliol de 1918.

Mehmet VI: inici 4 de juliol de 1918 i final 1 de novembre de 1922.

# data[].attributes.body
Data final: 476 d.C

L’Imperi Romà d’Occident va acabar perquè pobles com els huns, visigots, vandals i ostrogots van atacar i ocupar terres romanes. Finalment, l’any 476 dC, el germànic Odocare va treure l’últim emperador, Ròmul Augústul.

# data[].attributes.body
La muralla xinesa era el monument significatiu de l'imperi xines, perquè és l'ànima de la Xina escrita en pedra. Representa més de 2.000 anys d'història i l'esforç de milions de persones.

# data[].attributes.body
Llengua: Unitat total mitjançant l'escriptura (caràcters), tot i la gran varietat de dialectes parlats (com el mandarí o el cantonès).

Cultura: Ordre i jerarquia gràcies al confucianisme, l'autoritat de l'Emperador i la influència espiritual del taoisme i el budisme.

# data[].attributes.body
L'imperi xinès va acabar el 1912 amb la caiguda de la dinastia Qing i l'abdicació de l'últim emperador, Puyi , després de la Revolució de Xinhai.

# data[].attributes.body
Les llengües que havia al imperi Otóma eran

Alsina-i ,Thalātha tambe turc otoma, arabe, persa, griego, armenio, kurdo, judeo español, albanés, i ferent llengues eslava mediabals.

cultura la cultura otomana hiva moltas la primera va ser turca despres la de asia cental

tercer la islamina suní la cuarta la cultura persa i per ultim la balcanica

# data[].attributes.body
En el palau vivien els ultims 6 otomans i el ultim califa durant 71 anya

NOMS del 6 Otomans

1. Abdulaziz I

2. Murad V

3. Abdul Hamid II

4. Mehmed V

5. Mehmed VI

6. Abdulmejid I

# data[].attributes.body
Sapiens.cat

# data[].attributes.body
En l'imperi otomà habitaven uns 15 milions allí habitaven turcs otomans aquesta és la classe dominant, balcànics, esclaus, grecs, àrabs, armenis, kurds i jueus.

# data[].attributes.body
al imperi va acabar ala primera guerra mundial i va pasar perque tots els paisos eran mes poredosos que ells i al 1922 tras la rebelio que havia al pais va acabar el imperi

# data[].attributes.body
principalment vam treure l'informació a la Wikipedia i al google

# data[].attributes.body
webs, llibres, on trobeu la informacio

hem tret la informacio pricipal de internet i de webs com la wikipedia i història en català.

# data[].attributes.body
Data:

No se sap la data exacta pero es creu que va acabar després de la segona guerra mundial.

Per què acaba?

Després de la guerra, el Regne Unit tenia menys poder econòmic i militar, i moltes colònies van començar a demanar independència. Això va provocar processos de descolonització, com la independència de India el 1947. Durant les dècades següents, molts altres territoris també es van independitzar, i l’imperi es va transformar en una comunitat de països anomenada Commonwealth of Nations.