# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מעגל אבנים עתיק שנחשף בספרד כבר בשנת 1926 וכוסה במים ב-50 השנים האחרונות - צץ מחדש בעקבות ירידת מפלס המים * בקטלוניה נחשפו הריסות של כנסייה מהמאה ה-11 בכפר עתיק שהוצף במים בשנות ה-60 * חלקים בספרד רשמו שיא שלילי: "היובש הכבד ביותר באלף השנים האחרונות"

N12

צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty Images

בחסות הבצורת הקשה במדינות אירופה והיובש בשורת מדינות - נחשפו תגליות רבות שהיו עד לאחרונה מתחת למים. אחת מהן נמצאה במאגר המים Valdecañas שבמערב ספרד, שם צצה מחדש תגלית עתיקה על איון שנמצא בעשרות השנים האחרונות מתחת למים.

התגלה כבר ב-1926. הממצא שצץ מחדש בספרד | צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty images

התגלית ששמה הרשמי Dolmen of Guadalperal מכונה "הסטונהנג' הספרדי" (על שם האתר הפרה-היסטורי המפורסם בבריטניה) - ומתוארכת לשנת 5,000 לפני הספירה. מדובר במעגל אבנים - עשרות מגליות (אבן גדולה ששימשה לצורך בנייה) שהתגלו על ידי אריכאולוגים כבר בשנת 1926, אך הממצא ההיסטורי כוסה על ידי מאגר המים שנבנה בשנת 1963.

"הסטונהנג' הספרדי" שהתגלה מחדש | צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty images

מתוארכת לשנת 5,000 לפני הספירה. התגלית שצצה מחדש בספרד | צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty images

כוסה על ידי מאגר מים ב-50 השנים האחרונות. הממצא העתיק בספרד | צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty images

המונומנטים שהתגלו בספרד | צילום: Pablo Blázquez Domínguez, Getty Images

במקביל, בצפון-מזרח קטלוניה, הבצורת ואידוי המים חשפו הריסות של כנסייה מהמאה ה-11 בכפר העתיק סנט רומה דה-סאו, שהוצף בשנות ה-60 בגלל הסכר הסמוך שנבנה. מנואל מנטולה בן ה-60 הגיע מהעיר הדרומית קורדובה לצפות בממצא העתיק: "ראינו את זה כהזדמנות ייחודית".

הכנסייה שנחשפה בספרד בחסות הבצורת במדינה | צילום: Jasper Juinen, Getty images

משבר האקלים הותיר חלקים מספרד יבשים באופן שנחשב לשיא שלילי של אלף השנים האחרונות - ועל פי ההערכות כמויות הגשם בחורף רק ימשיכו להצטמצם. כך על פי מחקר שפורסם בחודש יולי במגזין " Nature Geoscience".
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - בחסות הבצורת הכבדה בספרד: ממצאים ארכיאולוגיים צצו מחדש

# data[].attributes.attachment_link.description
N12 בחסות הבצורת הקשה במדינות אירופה והיובש בשורת מדינות - נחשפו תגליות רבות שהיו עד לאחרונה מתחת למים. אחת מהן נמצאה במאגר המים Valdecañas שבמערב ספרד, שם צצה מחדש תגלית עתיקה על איון שנמצא בעשרות השנים האחרונות מתחת למים. התגלית ששמה הרשמי Dolmen of Guadalperal מכונה "הסטונהנג' הספרדי" (על שם האתר הפרה-היסטורי המפורסם בבריטניה) - ומתוארכת לשנת 5,000 לפני הספירה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדען אוקראיני העריך כי כ-5,000 דולפינים מתו בים השחור בחצי השנה האחרונה בשל המלחמה בין שתי המדינות. לדבריו, סונרים המשמשים ספינות מלחמה רוסיות, משבשים את חוש השמיעה של הדולפינים וכך הם לא יכולים לנווט על מנת למצוא מזון

# data[].attributes.attachment_link.title
מלחמת רוסיה-אוקראינה: הדולפינים משלמים מחיר כבד

# data[].attributes.attachment_link.description
מדען אוקראיני העריך כי כ-5,000 דולפינים מתו בים השחור בחצי השנה האחרונה בשל המלחמה בין שתי המדינות. לדבריו, סונרים המשמשים ספינות מלחמה רוסיות, משבשים את חוש השמיעה של הדולפינים וכך הם לא יכולים לנווט על מנת למצוא מזון

# data[].attributes.body
תשובות לשאלות:

# data[].attributes.attachment_caption
 האגמים באזור הארקטי מתייבשים*האגמים הארקטיים מתחממים פי 4 מהממוצע העולמי*הקרחונים באגם קורסים*חיות הבר נפגעות והגידולים נעלמים*האגמים באיזור הפאן-ארקטי מתיבשים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר האקלים מכה בכל פינה בעולם, כשנראה כי אין אזור שהשינויים הקיצוניים באקלים פסחו עליו. גם האזור הארקטי נפגע בצורה חמורה, משום שהוא מתחמם כמעט פי 4 מהר יותר מהממוצע העולמי, כך שהקרחונים שבו קורסים, חיות הבר סובלות ובתי הגידול ממשיכים להיעלם בקצב שיא. כעת, התגלה איום סביבתי חדש באזור שכולל את אוקיינוס הקרח הצפוני וחלקים מקנדה, מגרינלנד, מרוסיה, מארצות הברית, מאיסלנד, מנורבגיה, משבדיה ומפינלנד: האגמים הארקטיים מתייבשים, כך על פי מחקר שפורסם בכתב העת Nature Climate Change - שהובל על ידי החוקרת אליזבת ווב מאוניברסיטת פלורידה. המחקר מדליק נורת אזהרה חדשה על לוח המחוונים של האקלים העולמי.

(צילום: David Swanson/National Park Service)

המחקר של ווב, חוקרת בעלת התמחות למערכת האקולוגית של האזור הארקטי, מגלה שבמהלך 20 השנים האחרונות, האגמים הארקטיים הצטמצמו או התייבשו לחלוטין ברחבי האזור הפאן-ארקטי, שמשתרע על החלקים הצפוניים של קנדה, רוסיה, גרינלנד, סקנדינביה ואלסקה. ממצאי המחקר עונים על השאלה מדוע מתרחש הייבוש ההמוני של האגמים וכיצד ניתן להאט את האובדן שלהם, זאת משום שהאגמים הללו משמשים כאבני יסוד של המערכת האקולוגית הארקטית, בכך שהם מספקים מקור קריטי של מים מתוקים עבור קהילות ותעשיות מקומיות של הילידים. גם מינים בסכנת הכחדה, כולל ציפורים נודדות ויצורים מימיים, מסתמכים על האגמים שמהווים עבורם בתי גידול, שאם ייעלמו, הרי שהישרדותם תהיה בסכנה.

חשוב לציין כי הירידה במפלס המים של האגמים, באה בהפתעה יחסית. מדענים חזו ששינויי האקלים ירחיבו את שטח האגמים על פני הטונדרה (אזור שבו הטמפרטורות נמוכות באופן קיצוני), עקב המסת הקרח שעל פני הקרקע, כשהייבוש יתרחש בסופו של דבר באמצע המאה ה-21 או ה-22. במקום זאת, נראה שהפשרת קרקעות קפאת-עד ( ) - שטחי האדמה הקפואים שמכסים את הקוטב הצפוני - עלולה להביא לייבוש האגמים על ידי יצירת תעלות ניקוז והגברת סחף הקרקע לתוך שטח האגמים. "הממצאים שלנו מצביעים על כך שהפשרת פרמפרוסט מתרחשת מהר יותר ממה שצפינו. זה מצביע על כך שהאזור נמצא על מסלול מהיר של ייבוש, מה שישפיע בוודאי על הנופים שלו בעתיד", אמרה ווב.

(צילום: David Swanson/National Park Service)

בנוסף לעלייה בטמפרטורות, המחקר גילה כי חלה עלייה בכמות הגשמים בסתיו, אשר גורמת להתדרדרות של הפשרת פרמפרוסט ולייבוש האגמים. "זה אולי נראה מנוגד לאינטואיציה שהגברת הגשמים מביאה לייבוש האגמים", אמר ג'רמי ליכשטיין, חוקר מאוניברסיטת פלורידה ושותף למחקר. "אבל מסתבר שההסבר הפיזי לכך כבר היה בספרות המדעית: מי גשמים נושאים חום כשהם מחלחלים לאדמה ובכך מאיצים את ההמסה, שיכולה ליצור תעלות תת-קרקעיות שמנקזות את פני השטח של האגמים".

למעשה, הפשרת פרמפרוסט היא הרסנית למדי מכיוון שבזמן שהיא מתרחשת, משתחררות לאטמוספרה כמויות אדירות של גזים מסוג מתאן ופחמן דו-חמצני, שלכודים מתחת לקרקע ונוצרו בתהליכי ריקבון של חומר אורגני. מדובר בגזי חממה שמגבירים את קצב ההתחממות הגלובלית, אשר מאיצה עוד יותר את קצב ההפשרה. "הקרקעות הללו אוגרות כמעט פי שניים יותר פחמן מהאטמוספירה. יש הרבה מחקרים שמצביעים על כך שכאשר מתרחשת הפשרת פרמפרוסט, הפחמן הזה משתחרר לאטמוספירה כמתאן ופחמן דו-חמצני", אמרה ווב.

כדי להגיע לממצאי המחקר, צוות החוקרים השתמש בנתוני לוויין כדי לזהות מגמות רחבות בשינויי מפלס המים של האגמים ברחבי האזור הארקטי, זאת מכיוון שלדבריהם צילומי לוויין, שנקראים גם חישה מרחוק, עוזרים לענות על שאלות בקנה מידה רחב. "אחד הדברים שאני אוהבת בשימוש בחישה מרחוק הוא שניתן לענות על שאלות שעד עתה לא היה נראה כי ניתן להשיב עליהן, אך כעת יש את היכולת לעשות זאת. זה התאפשר רק ב-10-5 השנים האחרונות, לאור העובדה כי בזמן זה היה לנו אמצעים אלקטרוניים ומשאבים מתאימים", הסבירה ווב.

צוות המחקר אותו הובילה, השתמש בגישה של למידת מכונה כדי לבחון את מנגנוני שינויי האקלים האחראים לשינויים שהתרחשו באגמים. על ידי תמונות הלוויין והערכת דפוסי הירידה במפלס המים, הצליחו החוקרים לנתח עשרות שנים של נתונים ברחבי האזור הארקטי. אגב, מחקר שנערך לאחרונה ופורסם בכתב העת Frontiers in Environmental Science, טען כי הדרך הטובה ביותר לצמצם את הפשרת פרמפרוסט היא על ידי צמצום פליטת דלק מאובנים, שכן הפחתת פליטת הפחמן עשויה להחזיר את כדור הארץ למסלול על ידי הגבלת עליית הטמפרטורה העולמית. "כדור השלג כבר מתגלגל", אמרה ווב, והצהירה כי חשוב לפעול כעת כדי להאט את השינויים ההרסניים הללו. "זה לא יצליח אם לא ייעשה שינוי משמעותי בגישה המזהמת".

# data[].attributes.attachment_link.title
נורת אזהרה: האגמים באזור הארקטי מתייבשים

# data[].attributes.attachment_link.description
האגמים הללו משמשים כאבני יסוד של המערכת האקולוגית הארקטית, בכך שהם מספקים מקור קריטי של מים מתוקים עבור קהילות ותעשיות מקומיות של הילידים. גם מינים בסכנת הכחדה, כולל ציפורים נודדות ויצורים מימיים, מסתמכים על האגמים שמהווים עבורם בתי גידול. תמונות לוויין הראו כי האגמים באזור נעלמים. למה זה קורה?

# data[].attributes.headline
תמר בר קמה נטע גילעד

# data[].attributes.subject
תמר בר קמה נטע גילעד

# data[].attributes.body
מדאיג: המסת הקרחונים בגרינלנד תעלה את מפלס פני הים ב-27 ס"מ, Ynet ,30.08.2022

הפשרת קרחונים
פליטת גזי חממה
שינויי אקלים
גובה פני הים יעלה
פחות שלג
טמפרטורות גבוהות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החוקרים, שבדקו את קצב המסת הקרחונים בגרינלנד בשני העשורים האחרונים, אמרו כי העלייה תתרחש גם אם יהיה צמצום של פליטת גזי חממה. "זהו קרח מת. הוא פשוט יימס ויעלם משטח הקרחון", אמר אחד ממחברי המחקר. החדשות הרעות יותר: אם הפליטות יימשכו - המפלס יעלה בלפחות 78 ס"מ

# data[].attributes.attachment_link.title
מדאיג: המסת הקרחונים בגרינלנד תעלה את מפלס פני הים ב-27 ס"מ

# data[].attributes.attachment_link.description
החוקרים, שבדקו את קצב המסת הקרחונים בגרינלנד בשני העשורים האחרונים, אמרו כי העלייה תתרחש גם אם יהיה צמצום של פליטת גזי חממה. "זהו קרח מת. הוא פשוט יימס ויעלם משטח הקרחון", אמר אחד ממחברי המחקר. החדשות הרעות יותר: אם הפליטות יימשכו - המפלס יעלה בלפחות 78 ס"מ

# data[].attributes.headline
יובל טבול ואורי כפיר

# data[].attributes.subject
יובל טבול ואורי כפיר

# data[].attributes.body
מזג האוויר השתגע בעולם
מאת:פרופ' עדי וולפסון
17.7.21
Ynet

- הצפות בעקבות גשם בגרמניה, גרם למותם של 160 אנשים
- שיאי חום בצפון אמריקה
- גשמים עזים ביפן
-54 מעלות בקליפורניה
-בכווית נמדד 53.5 מעלות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר האקלים מכה בנו - ובעוצמה. החודש האחרון היה רצוף באירועי מזג אוויר קיצוניים ותכופים בכל העולם, אירוע רודף אירוע. גלי חום, סופות וממטרים עזים, שגרמו לשריפות והצפות, וגם להרוגים ונעדרים ולהרס רב של בתים ותשתיות בגרמניה. אך האם הסיפור הוא רק מזג אוויר, או שאנחנו עושים לעצמנו הנחות? האם ההתייחסות לכל אלה כאילו היו אירועי קיצון נקודתיים ובלתי קשורים נכונה? והאם הרצף לא מעיד שקורה כאן משהו גדול, כלומר שינויי אקלים? ובכלל למה אנחנו מפחדים כל כך להודות שיש משבר אקלים?

הקיץ רק התחיל, ומשלהי יוני ועד לימים אלה של אמצע יולי משבר האקלים נותן שוב ושוב את אותותיו, עם שיאים חדשים שנשברים בכל העולם. טמפרטורות השיא תחת ובצפון אמריקה עלו עד כמעט 50 מעלות צלזיוס, כפי 2 מהממוצע בעונה באזור, וחודש יוני נרשם כחם ביותר בהיסטוריה. כמה ימים אחר כך, אפף שרב כבד את מערב ארה"ב, והטמפרטורה שנמדדה ב"עמק המוות" בקליפורניה, האזור הנמוך, היבש והחם ביותר בארה"ב ואחד החמים ביותר בכדור הארץ, עמדה על 54.4 מעלות צלזיוס - הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם על כדור הארץ, והשוותה שיא מאוגוסט שעבר. כל אלה גרמו גם למאות הרוגים ונעדרים, לשריפות ענק, לפגיעה משמעותית בתשתיות ולהרס של בתים. דיווח אחר הציג ממצא מפחיד, על פיו גל החום בצפון אמריקה הביא למותם של מיליוני יצורים ימיים.

טמפרטורות שיא נמדדו גם בצד השני של העולם. בעיר ג'ייקובאבד שבפקיסטן נמדד עומס חום המשלב בין טמפרטורה גבוהה ולחות, ששווה ערך ל-52 מעלות צלסיוס, ובעיר ג'אח'רה בכוויית נמדדה טמפרטורת שיא של 53.5 מעלות צלסיוס.

לצד גלי החום הופיעו גם סופות עזות, ממזרח למערב. ביפן, בעיירה אטומי ליד טוקיו, ירדו 313 מ"מ של גשם ב-24 שעות, מעל לממוצע של חודש יולי כולו (242 מ"מ), ולמרות שגשמים כבדים, הצפות ומפולות בוץ הם אירועים שבשגרת עונת הגשמים במקום, מדובר היה באירוע קיצוני. בסוף השבוע הקודם הכתה בחוף המזרחי של ארה"ב ובקאריביים, עם גשמים עזים, רוחות עזות והצפות, לרבות הצפת כמה מתחנות הסאבווי בניו-יורק. כמה ימים אחר כך בחלקים של לונדון ירדה בשעה אחת כמות גשם שיורדת בממוצע בחודש שלם, ובמערב אירופה, בעיקר בגרמניה ובבלגיה, ירדו ממטרים כבדים ונהרות עלו על גדותיהם, סוחפים איתם למותם עשרות אנשים וזורעים הרס רב , במראות שלא נראו שם שנים ארוכות בקיץ ואפילו בחורף.

החום הכבד לא פוסח גם עלינו, ולמרות שגרת החום של הקיץ הישראלי אנחנו בעיצומו של שרב כבד שיטפס עוד לשיאים ביומיים הקרובים. בצעד לא אופייני משרד הבריאות וכוחות ההצלה פנו לציבור והזהירו אותו מהחום הכבד, ואף המליצו להרבות בשתייה ולהימנע מלהסתובב ברחובות שלא לצורך.

אין ספק, השיאים הללו "מצטלמים טוב" ומעלים את רמת האדרנלין בגוף, הרי כולנו אוהבים לשבור שיאים. אבל למרות שהם הופכים להיות יותר ויותר שגרתיים, אנחנו עדיין מתעקשים להיצמד למינוח מזג אוויר קיצוני ולא להתמודד עם משבר האקלים. אולי כי קל יותר לדבר על משהו נקודתי, חולף, שכביכול לא קשור אלינו ולא נמצא תחת ידנו, מאשר לקחת אחריות על מעשינו ולשנות הרגלים. אולם גם כשסוף סוף מדברים על ההקשר הרחב, כלומר על משבר האקלים על הגורמים לו ועל תוצאותיו, כמו גם על החשש שמה שאנחנו רואים עכשיו הוא רק פרומו למה שהולך להיות כאן בהמשך, אנחנו, כהרגלנו, שוכחים וממהרים לשיא הבא.

(צילום: טלי בר, איגוד ערים כינרת)

משבר האקלים לא מתחיל ולא נגמר באירועי קצה של מזג אוויר, גם אם אלה הופכים תכופים יותר וקיצוניים יותר. משבר האקלים מתבטא בכל רגע ורגע בשינויים קטנים, מקומיים וגלובליים, בשגרה. מדובר בשינויים ממושכים ומתמידים, שלרוב אפילו אינם נראים לעין. שינוי הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ, שינוי משרעת הטמפרטורה בין היום ללילה, שינוי ריכוז גזי החממה באטמוספרה וריכוז החמצן באוקיינוסים. והשינויים הללו, כמו באפקט דומינו, גוררים שינויים נוספים. הקרחונים נמסים לאט לאט, טיפה אחר טיפה ובעקביות, ורק לאחרונה דווח כי חלק מהים הארקטי בקרבת הקוטב הצפוני, באזור המכונה "אזור הקרח האחרון", הולך ונעלם גם הוא, כנגד כל הציפיות.

דיווח אחר הראה כי זרם הגולף המניע את מי האוקיינוס האטלנטי מאט משנה לשנה, ומחקר חדש הראה כי יערות האמזונס שפעם היו גורם מרכזי בקליטה וקיבוע של פחמן מהאטמוספרה בתהליך הפוטוסינתזה, היום פולטים יותר גזי חממה בשל שריפות ותהליכי גסיסה וריקבון , ולמעשה מאיצים את ההתחממות הגלובלית. וכמובן שהשינויים באקלים לצד הפיתוח האנושי משפיעים גם על המגוון הביולוגי, שהולך ומתדלדל, בתהליך שכבר קיבל את הכינוי "ההכחדה השישית"-רק שהפעם מדובר בהכחדה מעשה ידי אדם. זאת ועוד, מחקר שפורסם לאחרונה מצביע על כך שמשבר האקלים גובה כבר כיום בכל שנה כ-5 מיליון מתים, שהם כ-10% מהתמותה הגלובלית.

השינויים הללו, שבשגרה, הם לב ליבו של המשבר, והם גם אלה שגורמים לאירועי הקיצון. לכן גם ההערכות צריכה להיות ליום יום ולא רק לאירועי קיצון. צריך להיערך להתמודד עם החום ועם הגשמים העזים, למשל להוסיף הצללה ברחובות ולהתמקד בחלחול מי גשם ולא רק בניקוז. צריך לעשות שינויים, קטנים כגדולים, בהרגלים שלנו, לדוגמה להפחית את צריכת המזון מהחי ואת בזבוז המזון, להמעיט את השימוש בתחבורה פרטית ולעבור לתחבורה ציבורית, להתייעל בצריכת החשמל ועוד.

משבר האקלים מתרחש לרוב מתחת לפני השטח, וגם מתחת לרדאר של התקשורת ושלנו, אבל ההשלכות שלו אדירות, כבר עכשיו וגם לטווח הרחוק. שינויי מזג אוויר נקודתיים ומקומיים הם סימן לשינויי אקלים נרחבים ויותר, וכל שיא חדש שנשבר הוא נורת אזהרה לבאות. מרבית המומחים טוענים שנותר לנו חלון צר של כעשור כדי לעשות שינויים הכרחיים ומשמעותיים, והדרך לשם חייבת להתחיל בהכרה בעובדות ובהתמודדות עם המציאות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מזג האוויר השתגע בעולם בגלל משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
בגרמניה גבו הצפות את חייהם של יותר מ-160 בני אדם, ביפן ירדו גשמים עזים, בצפון אמריקה נרשמו שיאי חום חדשים, ואצלנו גם יהיה חם מהרגיל בימים הקרובים. לכל אלו יש סיבה אחת - משבר האקלים. ומה שאנחנו רואים היום הוא רק קצה הקרחון

# data[].attributes.headline
עדי קרן, בר מנשה ומאיה דרמון

# data[].attributes.subject
עדי קרן, בר מנשה ומאיה דרמון

# data[].attributes.body
כתבה:  ״איך תעשיית הבשר משפיעה על יערות הגשם?״ ב ynet הנכתבה ע״י נעה פישר ב27.10.2020 ב9:16 בבוקר.

- הרס יערות גשם.
-עונת השריפות מוחמרת.
-נזקים של החקלאות התעשייתית על יערות הגשם.
-הרס יערות בדרום אמריקה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בסרטון של גרינפיס, "יש לי מפלצת במטבח" מספר על ילד הנחשף למציאות החיים הקשה של ״יגו-אה", היגואר מהאמזונס. בעזרת הדמות, הילד מבין את הקשר בין אכילת בשר לבין הרס יערות הגשם ומרחבי המחייה של היגוארים

# data[].attributes.attachment_link.title
צפו: איך תעשיית הבשר משפיעה על יערות הגשם?

# data[].attributes.attachment_link.description
בסרטון של גרינפיס, "יש לי מפלצת במטבח" מספר על ילד הנחשף למציאות החיים הקשה של ״יגו-אה", היגואר מהאמזונס. בעזרת הדמות, הילד מבין את הקשר בין אכילת בשר לבין הרס יערות הגשם ומרחבי המחייה של היגוארים

# data[].attributes.body
במשך כמה שנים הטמפרטורה צנחה באיזור.
הצליחו בסופו של דבר ליצור כרונולוגיה ייחודית וארוכה.
הצליחו לבצע ניתוח כדי לשחזר ולאפיין את הטמפרטורה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר: קיץ 2022 בסיביר - החם ביותר ב-7,000 השנים האחרונות

# data[].attributes.attachment_link.description
חוקרים שבדקו טבעות בגזעי עצים באזור חצי האי ימאל מצאו כי הטמפרטורה באזור עלתה באופן חד מאז המאה ה-19. החוקרים: הפעילות האנושית לא רק משפיעה על שינויי האקלים, אלא הפכה להיות הקובעת העיקרית להתרחשותם, לפחות עבור צפון-מערב סיביר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
סוכנויות הידיעות

# data[].attributes.attachment_link.title
הבצורת תחסל את המזרקות המפורסמות של לאס וגאס - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
שורה של אמצעים שמוצעים ליישום בעיר המדבר, במטרה להפחית את צריכת המים, תאסור על בתי מלון חדשים לבנות מזרקות, כדוגמת המזרקות המפורסמות במלון בלאג’יו

# data[].attributes.attachment_caption
52 מעלות בעיראק: "שמתי את התינוק במקרר" 

# data[].attributes.headline
אלי סמולר עדן בדש ועלמה מילט 

# data[].attributes.subject
אלי סמולר עדן בדש ועלמה מילט 

# data[].attributes.body
עיראק הגיעה ל52 מעלות.
תושבים נאלצו לצאת לרחובות לקניית שקיות קרח.
היו כמה הפסקות חשמל
התחממות הגלובלית נהיית בלתי אפשרית.
השנה המצב הכי חמור
נעשו הפגנות על התשתיות
ארבע מחוזות נותרו ללא חשמל
עיראק קונה חשמל מאיראן
גורם בכיר אמר באיראן אמר שהמדינה שואפת לבנות 8  תחנות כוח גרעיניות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העיראקים סובלים מדי קיץ מהפסקות חשמל גדולות בשיא החום - אך השנה נראה שהמצב חמור יותר. איראן קיצצה באספקת החשמל, הטמפרטורות טיפסו ל-52 מעלות והורים יצאו לקנות שקיות קרח כדי לקרר את הילדים. מפגינים מחו על מצב התשתיות ושר החשמל לא שרד בתפקיד - זה הקיץ ה-18 ברציפות

# data[].attributes.attachment_link.title
52 מעלות בעיראק: "שמתי את התינוק במקרר"

# data[].attributes.attachment_link.description
העיראקים סובלים מדי קיץ מהפסקות חשמל גדולות בשיא החום - אך השנה נראה שהמצב חמור יותר. איראן קיצצה באספקת החשמל, הטמפרטורות טיפסו ל-52 מעלות והורים יצאו לקנות שקיות קרח כדי לקרר את הילדים. מפגינים מחו על מצב התשתיות ושר החשמל לא שרד בתפקיד - זה הקיץ ה-18 ברציפות

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מיטל ר. פישמן

# data[].attributes.attachment_link.title
ynet - מדע בסביבה בשיתוף אוניברסיטת בן-גוריון

# data[].attributes.attachment_link.description
מדע בסביבה בשיתוף אוניברסיטת בן-גוריון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מזג האוויר - חמים ולח, כמו באביב. הרוחות - משתנות, גם בעוצמה וגם בכיוון. התוצאה - סופות טורנדו שמעולם לא נראו, הרס אדיר וכנראה יותר מ-100 הרוגים. כך עברה הסופה 80 קילומטר בשעה ומרחק של לפחות 322 ק"מ - והאם יש קשר להתחממות כדור הארץ?

# data[].attributes.attachment_link.title
החום, הרוחות והשיאים: הטורנדו ושינויי האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
מזג האוויר - חמים ולח, כמו באביב. הרוחות - משתנות, גם בעוצמה וגם בכיוון. התוצאה - סופות טורנדו שמעולם לא נראו, הרס אדיר וכנראה יותר מ-100 הרוגים. כך עברה הסופה 80 קילומטר בשעה ומרחק של לפחות 322 ק"מ - והאם יש קשר להתחממות כדור הארץ?

# data[].attributes.attachment_link.title
סכנה: הפשרה מהירה וקטלנית ברכס ההימלאיה

# data[].attributes.attachment_link.description
שנה אחרי אסון הקרחון בהודו פורסם מחקר חדש שמצא שקצב הפשרת הקרחונים בהרי ההימלאיה הוא המהיר ביותר בעולם. כיצד אפשר להסביר את התופעה הזאת והאם מאוחר מדי לעצור את התהליך המסוכן?

# data[].attributes.body
מחקר: משבר האקלים ישפיע לרעה על ייצור הקפה בעולם: ynet 1.2.2022

-שינויי האקלים גורמים לשינויים רבים כגון שריפות, שטפונות, ושינויים במזג האוויר.

-ככל ששינויי האקלים יחריפו כך יהיו פחות איזורים מתאימים לגידול פולי קפה

-בעקבות זאת, המון חקלאים בחרו לעזוב את היותם חקלאים ולחפש מקור פרנסה אחר

הכתבה היא על זה ששינויי האקלים גורמים לפחיתה בכמות פולי הקפה, שגורם לפחיתה בכמות יצור הקפה. האקלים המשתנה גורם לכך

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר: משבר האקלים ישפיע לרעה על ייצור הקפה בעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
חוקרים משווייץ בדקו כיצד תשפיע עליית הטמפרטורה, בעקבות שינויי האקלים שגורמים בני האדם. הם מצאו שגידול הקפה בכמה מוקדים מרכזיים בעולם ייפגע. גם גידול אגוזי קשיו ואבוקדו ייפגע

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מחקר חדש מיפה את המערכות האקולוגיות בעולם שבהן יש מאגרים גדולים במיוחד של פחמן. פגיעות במערכות אקולוגיות אלו יגרמו לשחרור כמויות עצומות של גזי חממה לאטמוספרה, שיוכלו להיקלט חזרה רק בעוד מאות שנים. מדובר בכלי חשוב למדענים ולקובעי מדיניות, שיכול למקד את המאמצים להאטת משבר האקלים במקומות הנכונים

# data[].attributes.attachment_link.title
139 מיליארד טונות: הפחמן המסוכן שאסור לשחררו

# data[].attributes.attachment_link.description
מחקר חדש מיפה את המערכות האקולוגיות בעולם שבהן יש מאגרים גדולים במיוחד של פחמן. פגיעות במערכות אקולוגיות אלו יגרמו לשחרור כמויות עצומות של גזי חממה לאטמוספרה, שיוכלו להיקלט חזרה רק בעוד מאות שנים. מדובר בכלי חשוב למדענים ולקובעי מדיניות, שיכול למקד את המאמצים להאטת משבר האקלים במקומות הנכונים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מממצאי המחקר, שאותו הוביל חוקר מאוניברסיטת תל אביב, עולה שעל כל מעלה של עלייה מעל הממוצע לאותו יום, נרשמה עלייה של כאחוז אחד בשיעור הפשיעה האלימה. ד"ר רם פישמן: "המחקר שלנו הוא עוד תמרור אזהרה בוהק, לכל מי שעוד היה צריך אותו, לגבי השלכותיו ההרסניות והמדאיגות של משבר האקלים"

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר: משבר האקלים יוביל לעלייה בשיעור הפשיעה האלימה בעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
מממצאי המחקר, שאותו הוביל חוקר מאוניברסיטת תל אביב, עולה שעל כל מעלה של עלייה מעל הממוצע לאותו יום, נרשמה עלייה של כאחוז אחד בשיעור הפשיעה האלימה. ד"ר רם פישמן: "המחקר שלנו הוא עוד תמרור אזהרה בוהק, לכל מי שעוד היה צריך אותו, לגבי השלכותיו ההרסניות והמדאיגות של משבר האקלים"

# data[].attributes.attachment_link.title
הרשת הירוקה | משבר האקלים כל מה שרציתם לדעת יש לכם את מי לשאול

# data[].attributes.attachment_link.description
הרשת הירוקה מובילה את החינוך לקיימות ברשויות המקומיות ובמערכת החינוך. משבר האקלים, שינויי אקלים, התחממות גלובלית, המשבר הסביבתי, המשבר האקולוגי 074-7309335

# data[].attributes.body
ה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כל כך הרבה פעמים בשנים האחרונות שמעתם את המושג "התחממות גלובלית", והנה השבוע נדמה שאין ברור ממנו. אחרי שנרשם במחוזותינו גל חום קיצוני וטמפרטורות גבוהות, בקיץ שגם כך חם עד מאוד, ושיא צריכת החשמל של כל הזמנים שוב נשבר, אין דוגמה טובה יותר למילה התחממות.

לקריאת כל הטורים של פרופ' עדי וולפסון

אבל אנחנו לא לבד, כי החום הזה מכה בכל הגלובוס. ביוון, החום הוביל השבוע לשרפות כבדות ולעשרות הרוגים, ביפן שורר גל חום קיצוני כבר שבועיים, וגם במקרה זה יש עשרות הרוגים, וגם על מערב אירופה החום לא פסח, משרפות בשבדיה ודנמרק ועד לטמפרטורות הגבוהות ביותר מעשר מעלות מהממוצע בלונדון. גל חום קיצוני שרר גם בצפון אמריקה בתחילת החודש, מניו-יורק ועד למונטריאול, כמו גם ברוסיה, ארמניה, סקוטלנד ואירלנד.

מעבר לפגיעה בבני האדם, גל החום גם גובה מחיר כבד מהטבע, מבעלי החיים ומהצמחים, ולכל אלה יש גם השלכות כלכליות כבדות. באירלנד, לדוגמה, שרגילה לגשמים גם בקיץ, עונת היובש הביאה לירידת במפלס מי האגמים והבארות, ואיתה גם למחסור חמור במים. באנגליה ובסקוטלנד היובש הוביל לקמילה של כל העשב במרחבים, עשב טבעי שמזין את הבקר והצאן שמגדלים באזור.

אבל אם נדמה לכם שהתחממות גלובלית משמעה רק חום ויובש, הרי שבאסיה מתמודדים לאחרונה עם סופות, שיטפונות ומפלות בוץ, מיפן, דרך תאילנד ווייטנאם ועד לסין. וגם אצלנו הכריזו השבוע על שנת בצורת בנגב. ולא בגלל החום הקיצוני בקיץ, אלא בגלל מצב הגידולים בשדות בחורף.

ושלא תתבלבלו, אמנם השנה כמות הגשם הייתה במקומות רבים קרובה או אפילו גבוהה מהכמות הממוצעת, אבל פרקי הזמן שירדו בהם הגשמים היו קצרים יותר מבעבר וכמות הגשם בכל פרק זמן שכזה הייתה גבוהה יותר, לפעמים כמה עשרות מ"מ בשעה. כמות שכזאת, לא רק שלא נאגרת באדמה ובמאגרי המים, אלא פוגעת בשדות וביבולים. תופעות קיצוניות של מזג אוויר נרשמו השנה גם במקומות אחרים בעולם, למשל חורף קשה, קר ומושלג בבריטניה.

למעשה המשמעות של ההתחממות הגלובלית היא הרבה מעבר לעלייה ממוצעת בטמפרטורה הנמדדת על פני כדור הארץ לאורך השנים, המשמעות העיקרית היא שינויי מזג אוויר קיצוניים ותכופים, פגיעה בבני האדם ובכלכלה ושחיקה של משאבי הטבע.

ואיך כל זה קרה? יש את ההסבר המדעי: פליטה מוגברת של גזי חממה - גזים המונעים מחלק מקרינת השמש שפוגעת בכדור הארץ לחזור חזרה לאטמוספירה, ובכך מבטיחים שהטמפרטורות על פני כדור הארץ לא יהיו נמוכות מדי ויאפשרו חיים. עם זאת, הצטברות של שכבה עבה של גזי חממה באטמוספירה מובילה לכליאה של חום רב קרוב לקרקע ולעלייה של הטמפרטורה על פני כדור הארץ, כמו באפקט של חממה. ויש גם את ההסבר הפשוט: גידול אוכלוסין מתמיד ועליה ברמת החיים, שמובילים לייצור מוגבר של אנרגיה, מזון ומוצרים ושירותים מעשה ידי אדם, ואיתם לצריכה מוגברת, וכל אלה גורמים לפליטה של גזי חממה.

מה יהיה בחודשים הבאים ובשנים הקרובות? כנראה שלא נוכל לברוח מהמציאות ונמשיך לחוות תקופות חמות וקרות ולהתמודד עם תופעות מזג אוויר שונות ומשונות. אבל פעולה בינלאומית להפחתת פליטות גזי החממה יכולה לשנות את הכיוון. נכון, יש הרבה פעולות שצריכות לעשות ממשלות, עיריות וארגונים גדולים, כולן מורכבות מאוד, החל מדיון בנושא הגבלת הילודה ועד למעבר לאנרגיות מתחדשות כמו אנרגיית שמש ורוח. אבל גם כל אחד מאיתנו, בחלקת האלוהים הקטנה שלו, יכול לתרום למאמץ הגלובלי, והמפתח פשוט: שימוש מושכל במשאבים ובעיקר הפחתה במקור.

לדוגמה, הפחתת צריכת המזון מהחי יכולה להפחית עד כ-50% מהפליטות הכרוכות במזון שלכם. וגם להפחית את השימוש ברכב הפרטי ולעבור לתחבורה ציבורית, אופניים או הליכה. להימנע מרכישת מוצרים עם אריזת יתר. לסגור את מכשירי החשמל כשלא משתמשים בהם, מהאור ועד המחשב והטלוויזיה. למחזר למחזר למחזר. ואפשר גם לטעת עץ, למען הדורות הבאים.
פרופ' עדי וולפסון הוא חוקר במרכז לתהליכים ירוקים במכללה האקדמית להנדסה ע"ש סמי שמעון ומחבר הספר "צריך לקיים - אדם, חברה וסביבה: לקחי העבר ואחריות לעתיד" (פרדס, 2016).
http://www.pardes.co.il/?id=showbook&catnum=978-1-61838-274-0

# data[].attributes.attachment_link.title
ההתחממות הגלובלית נמצאת כאן ועכשיו!

# data[].attributes.attachment_link.description
כל כך הרבה פעמים בשנים האחרונות שמעתם את המושג "התחממות גלובלית", והנה השבוע נדמה שאין ברור ממנו. אחרי שנרשם במחוזותינו גל חום קיצוני וטמפרטורות גבוהות, בקיץ שגם כך חם עד מאוד, ושיא צריכת החשמל של כל הזמנים שוב נשבר, אין דוגמה טובה יותר למילה התחממות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בזמן שאתם מתכוננים ל יום הרווקים הסיני, לבלאק פריידי ולסייבר מנדיי, קליפורניה בוערת, בירדן נהרגו 12 בני אדם בשיטפונות, הצפות אירעו גם במקומות נוספים במזרח התיכון ו המצב של הכינרת שלנו - כבר מזמן מתחת לכל הקווים האדומים.

אז מה הקשר בין שינויי מזג האוויר להנחות ענק וקניות חובקות עולם? אתם שואלים. המשוואה במקרה הזה פשוטה מאוד: בזמן שאנחנו קונים את עצמנו לדעת, אנחנו מזהמים, פולטים גזי חממה, משנים את העולם, ואחר-כך אנחנו מתפלאים שהטבע מחזיר מלחמה.

אם היינו צריכים להגדיר מין חדש במשפחת האדם, הרי שללא ספק יהיה זה "האדם הצרכן". החברה הצרכנית שבה אנו חיים, לא רק שמקדשת את החומר על פני הרוח ומאתגרת את הערכים האנושיים, הרי שהיא מגדירה כל אחת ואחד מאיתנו על בסיס הרכוש שיש לו. יתרה מכך, ככל שערך החליפין של מוצר מסוים, כלומר "מחיר השוק" שלו, גבוה יותר, וערך השימוש שלו, שמכמת את התועלות והסגולות של המוצר, נמוך יותר, כך הוא טוב יותר בעינינו. את הפער הזה, שמניע את הכלכלה בעולם, את התהליכים החברתיים והתרבותיים הגלובליים וגם את התהליכים הסביבתיים שמשפיעים על כולנו, ניתן להגדיר בהבדל בין "מה אני צריך" ל"מה אני רוצה".

צורך מוגדר ככל דבר שאנחנו זקוקים לו כדי להמשיך ולהתקיים מבחינה פיזית ולהשיג רווחה נפשית. ומה אנחנו צריכים כדי לחיות? לאורך השנים עלו תיאוריות שונות שדנות בצרכים שמניעים את בני האדם, וכולן מבחינות בין צרכים פיזיים לבין צרכים רגשיים, מנטאליים או רוחניים. תיאוריית הצרכים שהציע הפסיכולוג אברהם מאסלו, שמתארת את מדרג הצרכים של האדם בצורה של פירמידה, מתחילה בצרכים הפיזיולוגיים הדרושים לאדם כדי לשרוד, כגון מזון, אוויר, מים ושינה. מעליהם ניצבים הצרכים הקשורים בביטחון האישי, כמו הצורך במשפחה, ברכוש ובתעסוקה, ואילו בנדבך השלישי של הפירמידה נמצאים הצרכים החברתיים, למשל הצורך להשתייך ולרכוש חברים. השלב הרביעי במדרג הצרכים של מאסלו כולל את הצורך בהערכה חברתית ובכבוד, ואילו בקצה הפירמידה, ברמה העליונה, עומד הצורך במימוש עצמי.

כל אחד מהשלבים בפירמידה של מאסלו קשור גם לאיכות הסביבה. הצרכים הפיזיים הבסיסיים הדרושים לאדם כדי לחיות, קשורים ישירות למשאבי הטבע, אך לא פחות מכך להבנה שמשאבי הטבע מוגבלים ושיש לנצל אותם בחוכמה ולאפשר להם להתחדש.

בהקשר זה חשוב לזכור שגם הטכנולוגיות המתקדמות, שמאפשרות להפיק משאבים בצורה יעילה יותר ולהמיר אותם למגוון תוצרים רחב, לא יכולות להפיק משאבים יש מאין או לחדש את משאבי הטבע בעצמן.

גם הביטחון האישי, לרבות הזכות לאיכות חיים נאותה ובכללה לבריאות טובה ולמרחב מחיה הולם ובטוח, קשור במשאבי הטבע ומושפע מהיחסים שבין האדם לבין הסביבה ומאיכות הסביבה. משמעות הדבר היא שהטבע לא מספק לנו רק משאבים ותנאי סביבה כדי לשרוד מבחינה פיזית, אלא גם מגוון אמצעים שמבטיחים את איכות החיים הדרושה לנו ולמשפחתנו.

לדוגמה, הטבע יהיה תמיד המקור לתרופה או לחיסון במקרה של מחלה חדשה או מגפה. אבל ככל שנמשיך ונפגע בסביבה הטבעית נצטרך להתמודד עם אתגרים גדולים ומורכבים יותר, מבחינה גופנית-פיזית ומבחינת היכולת לספק את הביטחון האישי שלנו. כך למשל, בעוד שסביבה איכותית יכולה להבטיח איכות חיים, הרי מצב שבו משאבי הטבע מתדלדלים והאוכלוסייה הולכת וגדלה יכול להצית מאבקים מקומיים ובינלאומיים על משאבי הטבע, ליצור קיטוב מעמדי ואף לחולל מלחמות.

הטבע מספק לבני האדם גם מרחב ושירותים שמאפשרים לקיים חיים חברתיים ולפתח תרבות פנאי, כחלק מהצורך בביטחון חברתי. ואפילו המימוש העצמי, שעומד בראש פירמידת הצרכים, ומורכב ממודעות ומקבלה עצמית לצד יצירתיות ופתיחות, קשור במגוון שירותים שהטבע מספק לאדם כמו העשרה, השראה, הנאה והתחדשות.

בעוד שהפירמידה של מאסלו מתארת את הצרכים של בני האדם, הרי שחברת השפע הטכנולוגית שבה אנו חיים כיום מתמקדת בעיקר ברצונות ולא בצרכים. בעוד שצורך מוגדר כמשהו הכרחי לקיום החיים, הרי שרצון מתייחס למשהו שיכול לשפר את איכות החיים, כפי שכל אדם ואדם תופס אותה.

בהקשר זה, בעוד שהקיום של הצרכים הפיזיים יכול להתממש על ידי צריכה של כמות מוגבלת של משאבים ישירות מהטבע, הרי שהרצונות שלנו צורכים משאבים רבים יותר. כלומר הפער הוא בין אוויר, מים ומזון, לטלפון נייד, כורסה מפנקת, בגדים ובגדים ובגדים ועוד. באופן זה, הפירמידה של מאסלו מתהפכת מבחינת השימוש במשאבים, וככל שאנו עולים בשלבים הצריכה של המשאבים גדלה ואיתה גם הפגיעה בסביבה הטבעית. יתרה מכך, מרבית המוצרים הללו עשויים מחומרים סינטטיים, מעשה ידי אדם, כאלה שלא רק שאינם מופקים באופן ישיר מהטבע ושהייצור שלהם צורך משאבים רבים, אלא גם שהייצור שלהם כרוך לרוב בזיהום.

איך אפשר לשנות הרגלים, אתם שואלים? השלב הראשון הוא להודות בבעיה, בהתמכרות האישית, בפיגוע הגלובלי. אחר-כך צריך לפעול בצורה טכנית ולשאול מה אני צריך באמת?

לדוגמה, לפני שאתה רוכשים בגד חדש במחיר מבצע, כמעט בלי לשלם, בדקו בכמה מהבגדים שיש לכם בארון אתם לא משתמשים, והאם הבגד החדש באמת ישמש אתכם או לא? בנוסף, לחינוך יש תפקיד חשוב בשינוי הזה, ובעיקר לדוגמה אישית. כמו כן, אין ספק שאנחנו צריכים לחפש גם דרכים אחרות לממש את עצמנו ולהגיע לאושר הנכסף, כאלה שלא כרוכות בצרכנות.

אבל אם כל אלה לא שכנעו אתכם, קחו בחשבון שבכל פעם שאתם קונים וקונים, או צורכים שירותים שונים, עד דלא ידע, לא התעשייה, לא הטייקונים ולא הממשלה אחראים לזיהום האוויר, מקורות המים והקרקע, ולפגיעה בבריאות שלכם, לעליית המחירים של מוצרי היסוד ולתנועת הפליטים בעולם, להתחממות הגלובלית ולשינויי האקלים, אלא אתם. אז עזבו אתכם מדונלד טראמפ ומהסכמי האקלים, ופשוט תקנו רק מה שאתם צריכים ולא כל מה שאתם רוצים.
פרופ' עדי וולפסון הוא חוקר במרכז לתהליכים ירוקים במכללה האקדמית להנדסה ע"ש סמי שמעון ומחבר הספר "צריך לקיים - אדם, חברה וסביבה: לקחי העבר ואחריות לעתיד" (פרדס, 2016).
http://www.pardes.co.il/?id=showbook&catnum=978-1-61838-274-0

# data[].attributes.attachment_link.title
תפסיקו לקנות בכמויות, קליפורניה בוערת

# data[].attributes.attachment_link.description
בזמן שאתם מתכוננים ל יום הרווקים הסיני, לבלאק פריידי ולסייבר מנדיי, קליפורניה בוערת, בירדן נהרגו 12 בני אדם בשיטפונות, הצפות אירעו גם במקומות נוספים במזרח התיכון ו המצב של הכינרת שלנו - כבר מזמן מתחת לכל הקווים האדומים. אז מה הקשר בין שינויי מזג האוויר להנחות ענק וקניות חובקות עולם?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
זווית- סוכנות ידיעות למדע ולסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הקשר בין עכברת לשינוי האקלים?

# data[].attributes.attachment_link.description
שינויי האקלים מתרחשים כאן ועכשיו גם אצלנו: מי הים במזרח הים התיכון התחממו ב-30 השנים האחרונות ב-3 מעלות צלזיוס; דו”ח חדש של השירות המטאורולוגי הישראלי חשף

# data[].attributes.headline
נעם ליבוביץ ותמר גיל

# data[].attributes.subject
נעם ליבוביץ ותמר גיל

# data[].attributes.body
פליטת גזי חממה
מהפכה תעשייתית
הצפות
אפקט הפרפר
דלקים פוסליים
התכת קרחונים
בצורות
אנרגיות מתחדשות
חממה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דו"ח חדש של האו"ם בנושא שינויי האקלים קובע כי אם לא נפעל מיד להפחתת פליטות גזי החממה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ תעלה בין השנים 2030 ל-2052 ב-1.5 מעלות יותר מזו שנמדדה בזמן המהפכה התעשייתית. המשמעות היא שנחווה יותר תקופות יבשות ובצורות, ויותר אירועים קיצוניים של מזג אוויר כגון גשמים חזקים והצפות, שהקרחונים יימסו וגובה פני הים יעלה, שכמות הפליטים תגדל ושיפרצו מגפות שונות, שהמגוון הביולוגי ייפגע וגם שמחירי המזון והמחייה יעלו. ומה צריך לעשות? בעיקר לעבור לאנרגיות מתחדשות במקום להמשיך ולשרוף דלקים פוסיליים, הן לייצור חשמל והן במגזר התחבורה, אך גם לחסוך באנרגיה ובמשאבים ולשנות התנהגות.

אם אתם עדיין לא מבינים איך כל זה קשור אליכם או משפיע עליכם, אז אפשר לקחת דוגמה מהווניל. מחירי הווניל בעולם מאמירים לשחקים, והמחסור בווניל מאיים על הצלחת שלנו, ובמילים פשוטות תתחילו לדמיין עולם ללא גלידת וניל - הגלידה הפופולרית ביותר בעולם, ללא קינוחים שונים, ללא מגוון מוצרי מזון-יוגורט, גבינות ועוד, ואפילו ללא ליקרים ומשקאות חריפים כמו בורבון.

מה קרה אתם שואלים? ובכן, כ-80% מהווניל האיכותי בעולם מגיע מהאי מדגסקר שבאוקיינוס ההודי, שם גידול הווניל הוא גם אחד ממקורות הפרנסה וממרכיבי התל"ג (תוצר לאומי גולמי) העיקריים. אולם תקופות יובש ארוכות שפקדו את האי בשנים האחרונות, וסופה טרופית אימתנית שפגעה באי במרץ 2017, הובילו לפגיעה אנושה במטעי הווניל וביבול של הפרי, שמשמעם היצע נמוך וביקוש גובר. מעבר ל"כוחות השוק", אי הוודאות לגבי כמות ואיכות הגידולים השנה, ואפילו כניסה של ארגוני פשע לתמונה, גרמו לעלייה מתמדת במחיר הווניל, עלייה שמורגשת בכל העולם, וכמובן גם להשלכות נרחבות על המשק המקומי.

המחסור והמחיר הגבוה הובילו גם לחיפוש אחר חלופות, אם בדמות גידול של וניל בארצות אחרות כמו הודו ואוגנדה, ואם בשימוש בתחליפים זולים וסינטטיים. במקביל, החלו גם ניסיונות לגדל וניל בתנאי חממה מבוקרים. אבל ברור לכולם שמלבד העובדה שהטעם לא יהיה אותו הטעם, ייקחו כמה שנים עד שהחלופות השונות יספקו את הדרישה.

"אפקט הווניל" הוא רק דוגמה אחת להשפעה של שינויי האקלים על המזון של כולנו. במהלך השנים האחרונות נפגעו גם גידולי הקפה, ההל והקקאו, אבל לא רק גידולים אקזוטיים או גידולי מותרות נפגעו, אלא גם גידולים של פירות וירקות שונים, מענבים ותפוחים ועד לעגבניות. שינויי האקלים משפיעים באופן ישיר על כמות היבולים, אבל מובילים גם למפגעים משניים כגון שגשוג של וירוסים ופטריות ופלישה של מינים שונים שפוגעים בגידולים. אך מעל לכל החשש הגדול הוא שתופעות אלה, מבצורת או הצפות ועד פגיעה ממזיקים, יפגעו בגידולים מרכזיים כמו חיטה, תירס או אורז.

השינויים באקלים לא מאיימים רק על הכמות אלא גם על האיכות והטעם של הפירות והירקות, כאילו שלא מספיקה לנו ההשפעה של ההנדסה הגנטית על הטעם ועל המרקם של היבולים. מחקרים שונים מראים כי עלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה, משפיעה על המרכיבים השונים של מוצרי מזון בסיסיים כמו אורז, מהוויטמינים והמינרלים שבצמח ועד לכמות החלבון.

אז מה אנחנו יכולים ללמוד מכל אלה? שלפליטות גזי חממה ולהתחממות הגלובלית יש מגוון השפעות ישירות ועקיפות, ושתהליכים מעשי ידי אדם חוזרים ומשפיעים על האנושות כמו בומרנג. כמו כן, אפקט הווניל הנוכחי ממחיש את המשמעות של הגלובליות של התהליכים הללו, וכיצד שינוי במקום אחד משפיע על מקום אחר.

יתרה מכך, עליית מחירי הווניל יכולה להמחיש כיצד שינוי מקומי וקטן יכול להוביל לשינוי גלובלי נרחב, כפי שמתואר בתורת הכאוס בעזרת "אפקט הפרפר". אפקט זה מתאר תופעה שבה פרפר המנפנף בכנפיו בזמן נתון במקום כלשהו בעולם, כלומר מבצע שינוי קטן ומקומי, יוצר הפרש לחצים מקומי וטורבולנציה המאופיינת בזרימה לא מסודרת ומערבולית, ויכול להתחיל שרשרת של התרחשויות שבסופן יתקיים במרחק רב שינוי גדול, למשל סופת הוריקן. מקרה זה ממחיש כיצד יש למערכות גדולות ודינאמיות תלות בשינויים קטנים בתנאי ההתחלה, וכיצד לכל אחד יכולה להיות השפעה על הסביבה. אפקט הפרפר ממחיש גם את החשיבות של הפרטים הקטנים, גם אלה שנדמה לנו לפעמים שאינם חשובים.

אומרים ש"אלוהים נמצא בפרטים הקטנים", כלומר שלא פעם הפרטים הקטנים חשובים יותר מהעקרונות ומהרעיונות הגדולים, והפרטים הקטנים, שלא פעם נופלים בין הכיסאות, הם דווקא המקום שבו כל אחד מאיתנו יכול להיות שותף ולהוביל שינוי. אז אם שאלתם את עצמכם פעם "למה איכפת לי מההתחממות הגלובלית?" התשובה נמצאת גם בגלידת הווניל האהובה עליכם או במחיר האורז.
פרופ' עדי וולפסון הוא חוקר במרכז לתהליכים ירוקים במכללה האקדמית להנדסה ע"ש סמי שמעון ומחבר הספר "צריך לקיים - אדם, חברה וסביבה: לקחי העבר ואחריות לעתיד" (פרדס, 2016).

# data[].attributes.attachment_link.title
סכנת שינוי האקלים: מה אפשר ללמוד מ"אפקט הווניל"?

# data[].attributes.attachment_link.description
דו"ח חדש של האו"ם בנושא שינויי האקלים קובע כי אם לא נפעל מיד להפחתת פליטות גזי החממה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ תעלה בין השנים 2030 ל-2052 ב-1.5 מעלות יותר מזו שנמדדה בזמן המהפכה התעשייתית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
האוקיינוסים בעולם מתחממים בקצב מהיר בהרבה ממה שחשבו בתחילה, כך לפי מדעני אקלים בכירים ברחבי העולם. לפי החוקרים, התחממות האוקיינוסים היא עדות קשה למצבו של כדור הארץ, מפני שכמעט כל עודף החום שנספג בכדור הארץ נאגר בסופו של דבר במי האוקיינוסים.

ניתוח חדש שפורסם בשבוע שעבר בכתב העת Science מצא שהתחממות האוקיינוסים מהירה ב-40% בממוצע ממה שהעריך פאנל מטעם האו"ם לפני חמש שנים. החוקרים הגיעו למסקנה שטמפרטורות האוקיינוס שברו שיאים במשך כמה שנים ברציפות. "2018 תהיה השנה החמה ביותר באוקיינוסים של כדור הארץ מאז החל המעקב אחר הנושא", אמר זיק האוספאת'ר, אנליסט וחוקר אקלים שחיבר את המאמר. "כפי ש-2017 היתה החמה ביותר עד אז ו-2016 היתה השנה החמה ביותר לפניה".

מאז החלה התחממות כדור הארץ, שימשו האוקיינוסים מגן חיוני. הם האטו את ההשפעות של שינוי האקלים על ידי ספיגה של 93% מהחום שנלכד בכדור הארץ עקב גזי החממה. "אלמלא ספג האוקיינוס חום רב כל כך, פני הארץ היו מתחממים הרבה יותר מהר ממה שהם מתחממים כיום", אמר מיילין פינסקי, מרצה במחלקה לאקולוגיה, אבולוציה ומשאבי טבע באוניברסיטת רטגרס. "למעשה, האוקיינוס מציל אותנו מחימום מסיבי - לעת עתה".

עם זאת, החוקרים מזהירים כי העלייה בטמפרטורת המים מחסלת מערכות אקולוגיות, מעלה את גובה פני המים ומחוללת הוריקאנים הרסניים בשיעור גבוה בהרבה מבעבר. עם ההתחממות המתמשכת של האוקיינוסים, השפעות אלה יהיו הרסניות יותר, כך לפי המדענים. סופות גשומות ועזות יותר דוגמת הוריקן הארווי ב-2017 והוריקן פלורנס ב-2018 יהיו שכיחות יותר, וקווי החוף ברחבי העולם יוצפו לעתים קרובות יותר.

גם שוניות אלמוגים, שאוכלוסיות הדגים שלהן הן מקור מזון למאות מיליוני בני אדם ברחבי העולם, ייפגעו; חמישית מכל האלמוגים כבר מתו בשלוש השנים האחרונות. תושבי האזורים הטרופיים, שדגים הם המקור העיקרי שלהם לחלבון, ייפגעו קשות, אמרה קתרין מתיוס, סגנית המדען הראשי של ארגון לשמירה על איכות הסביבה. "יכולתם הנוכחית של האוקיינוסים לייצר מזון פחתה במידה רבה, וזה אומר שמתקרב היום שבו מזונם של האנשים האלה לא יהיה בטוח", הוסיפה.

מאחר שתפקידם בהתחממות האקלים חיוני כל כך, האוקיינוסים הם אחד מתחומי המחקר החשובים ביותר למדעני אקלים. הטמפרטורות הממוצעות באוקיינוסים הן גם אמצעי בדוק ומנוסה למעקב אחרי השפעת פליטות גזי החממה, מאחר שדפוסי אקלים בטווח הקצר אינם משפיעים במיוחד על הטמפרטורות האלה, ציין האוספת'ר. "האוקיינוסים הם בעצם המדחום הטוב ביותר למדידת השינויים בכדור הארץ", הוסיף.

מאז תחילת האלף מודדים מדענים את טמפרטורות האוקיינוסים בעזרת רשת של מצופים נסחפים בשם "ארגו" - על שם ספינתו של יאסון במיתולוגיה היוונית. המצופים האלה מודדים את הטמפרטורה והמליחות של האוקיינוסים עד לעומק 2,000 מ', והנתונים המתקבלים מהמדידות מועברים למדענים באמצעות לוויינים.

אך לפני "ארגו" התבססו החוקרים במדידותיהם על חיישני טמפרטורות שהורדו מספינות למעמקי האוקיינוסים בעזרת כבלי נחושת. הכבל העביר את הנתונים מהחיישנים לספינה עד שנשבר, ואז החיישן התנתק ונסחף עם הזרמים. אי הדיוק של השיטה הזו מהווה בעיה למדענים כיום, המנסים לאחד את נתוני הטמפרטורות שנמדדו במאה ה-20 עם הנתונים הנוכחיים.

בבדיקה הנוכחית שילבו האוספת'ר ועמיתיו שלושה מחקרים, שעורכיהם לקחו בחשבון את בעיות המכשור הישן. התוצאות המאוחדות הביאו להערכה שהתחממות האוקיינוסים גבוהה יותר מזו שדווחה בדו"ח האו"ם של 2014, ושהיא תואמת יותר לדגמי האקלים הממוחשבים. התחממות המים הקרובים ביותר לפני השטח היא הגבוהה ביותר, והיא הואצה בשני העשורים האחרונים.

ככל שהאוקיינוסים מתחממים, מי הים מתרוממים, משום שמים חמימים יותר תופסים מקום רב יותר ממים קרים. למעשה, הסיבה לעיקר עליית מי הים, שנצפתה עד כה, היא בגלל אפקט ההתחממות הזה, ולא התמוססות כיפות הקרח. עורכי המחקר כתבו כי אם לא תינקט פעולה לצמצום פליטות גזי החממה, ההתחממות לבדה תגרום לעליית מי הים ב-30 ס"מ עד שנת 2100, וכיפות הקרח יתרמו לכך עוד יותר.

להתחממות המים יש גם השפעות קשות על בעלי חיים ימיים. לדברי החוקר פינסקי, "כשמקום מסוים באוקיינוס מתחמם, עוברים הדגים למקום חדש. אנחנו כבר רואים שזה גורם לסכסוכים בין מדינות: מלחמות סחר, סכסוכים דיפלומטיים, ובמקרים אחדים אף מובילים לניתוק קשרים דיפלומטיים".

על אף שהעתיד הצפוי לאוקיינוסים, לפי המחקרים החדשים, עלול להיות קודר, האוספת'ר אומר כי המאמצים לצמצם את התחממות כדור הארץ, כולל הסכם האקלים שנחתם ב-2015 בפריז, עשויים לעזור. "אני חושב שיש סיבה מסוימת לאמונה שנצליח למנוע את התוצאות הקשות ביותר, גם אם אנחנו לא בדרך להשגת התוצאות שאנחנו רוצים", הוסיף.
לכתבה המלאה בניו יורק טיימס מאת קנדרה פייר־לואיס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ניו יורק טיימס

# data[].attributes.attachment_link.title
האוקיינוסים מתחממים בקצב מהיר בהרבה ממה שחשבו בעבר

# data[].attributes.attachment_link.description
האוקיינוסים בעולם מתחממים בקצב מהיר בהרבה ממה שחשבו בתחילה, כך לפי מדעני אקלים בכירים ברחבי העולם. לפי החוקרים, התחממות האוקיינוסים היא עדות קשה למצבו של כדור הארץ, מפני שכמעט כל עודף החום שנספג בכדור הארץ נאגר בסופו של דבר במי האוקיינוסים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רבים ב"עיראק" נזכרים בימי "הגדולה" של סדאם חוסין. עיראק אז היתה מעצמה, וגם החידקל. זו חדלה וזה חדל, ואולי ההיפך.

הסיבה השנייה, היא באמת השינוי האקלימי, חוסר גשמים, בצורת בת עשור יובש נמשך במקורות הנהרות, וכתוצאה מכך שאיבה פראית של הכפריים, וירידת המפלס עוד יותר. כיוון שהשלטונות בכל המרחב הערבי אינם מתפקדים, או שהם מושחתים לגמרי, אין שליטה על הקידוחים האלה, או שגורמים בתוך המשטר קודחים, לרווחים לעצמם.

ועדיין החידקל הנעלם. ככל שהוא יורד דרומה יותר, כך הוא נעלם יותר, ואלה כבר האיזורים השיעיים המרכזיים, מה שאומר זעזועים גם כאן. הם מביטים בנהר, ורואים באופן מדיוק מאוד, את חורבנם.
הסיבה השלישית היא משטרית: אפתיה מוחלטת והתעסקות בשולי. עשרות שנים של התעלמות מצרכי האוכלוסייה, ואילוצה לגדל יבולים עתירי מים כמו חיטה או כותנה, וכן בזבוז, שחיתות, אטימות ומלחמות, הפכו את השלטונות במרחב הערבי ללא רלבנטיים עוד. הם לא רוצים ולא מסוגלים.

ראו באיזה בוז מתייחס אליהם השולטן הטורקי, שלוקח להם בלי שום בעיה את המים, והם עוד מריעים לו, הטיפשים.

למי שקורא את המאמר בסלולארי: יש למעלה אפשרות שיתוף פשוטה לווטסאפ, לפייסבוק או למייל של החברים. למי שקורא את האתר במחשב נייח: האתר מותאם בצורה המיטבית לדפדפן כרום. וכך נראה עכשיו נהר החידקל ליד מוסול, בצפון. פוטנציאל הנזק עולה פי כמה וכמה על זה של דאעש, במדינה מוכת הקללות.
וכך, סמל הקיום של עיראק, נהר החידקל העובר במוסול ובבגדאד, כמו גם נהר הפרת - הולכים ונעלמים, ויחד איתם עיראק, שמכונה "אום אלרפידיין", ארץ "שתי הנהרות". התרחיש הזה מתקבל שם בפסימיות אפוקליפטית, משום שהאמונה שם שביום שהנהרות "יילכו", "תלך" גם עיראק.

מי שהאותיות קטנות לו - יכול להגדילן ברזולוציית 110 אחוזים, או 125 אחוזים (זום). אני קורא את האתר במחשב הנייח שלי עם 125 אחוזים.

2 גם "סוריה" מתייבשת, והיובש הביא למלחמת האזרחים, שמביאה ליובש, וחוזר חלילה. היינו היחידים בעולם (עד כמה שבדקתי), שהתייחסו לנושא היובש שחל במזרח סוריה בין השנים 2007-1010, והגירת 1.5 מיליון תושבים מערבה, אל הערים הגדולות. זו לא רק ההגירה: משטר הבעת' אילץ אותם לגדל כותנה, מכל הגידולים בעולם, והיא חייבת הרבה מים, ולכן הכפריים קדחו בארות ארטזיות, וגנבו מים באופן לא חוקי, כדי לקיים את הגידולים שלהם. וכך נפל מפלס מי התהום, הכל התייבש (עד היום, המזרח הפך למדבר צחיח), והכפריים, חלקם סונים וחלקם כורדים, החלו לנדוד לערים. הסבל שלהם, חוסר התוחלת, אטימות המשטר והעוני היו בין התורמים המרכזיים למלחמת האזרחים, שפרצה במרץ 2011, אחרי היובש וההגירה. למאות אלפי הפליטי בארצם לא היה מה להפסיד, וזה חמור לכל משטר.

זה המאמר שפרסמנו בזמן אמיתי, כבר בשנת 2009, מדוע חשוב כל כך למשטר אלאסד לקבל גישה אל הכינרת הקטנה שלנו, כדי לעזור בהתייבשות המזרח שלו. אחרי המאמר הזה קיבלתי מכתב מ"מומחה" ידוע לענייני מים, שקבע שהכל שטויות, ובאה ההיסטוריה, והעמידה אותו על טעותו המרה. מים מחיים (Aqua vitae), ומים ממיתים.

אגם מיזייריב, דרום "סוריה", בקיץ שעבר. המים חזרו מעט החורף הזה, אך היובש מנצח מחדש. אגמים אחרים נעלמו לגמרי.

3 לא במקרה המרד הסורי פרץ דווקא בדרעא, בדרום "סוריה": למרות שהחורף היתה כמות גשמים נאה בדרום "סוריה", עוד לא החל הקיץ, וכבר הכל מתייבש. ליד דרעא הוקם לפי שנים רבות מאגר מים מלאכותי (בעקבות סכר), המשמש מקור מי שתיה גדול בשם "אגם מיזייריב" (500 מטרים אורך, 250 רוחב), והוא שימוש גם לתיירות פנים, עם ספינות קיט, דגים ופיקניקים. פעם הוא נראה דומה לכינרת.

הגיע הקיץ שעבר והאגם נעלם כמעט לחלוטין, ומאותן סיבות: קידוחי מים של החקלאים הנואשים, חום גבוה מסביב ואידוי, וכתוצאה ממלחמת האזרחים: מתקנים נהרסו, צינורות התבקעו, והמשטר ביצע קידוחים זדוניים בח'ירבת רזאלה, נקודה לא רחוקה שהוא שולט עליה כדי להעלים את המים במאגר, הנמצא בשליטת המורדים הסונים גם היום.

בקיץ המאגר נעלם, בחורף הוא חזר מעט, אבל המפלס שוב יורד. רשויות המורדים ניסו לפעול, והם פשטו על החוות באיזור, חשפו משאבות מים לקידוחים פיראטיים, והחרימו אותן. המטרה היא להשאיר את המים במאגר, ולשוות למקום מראה של חיים נורמליים. אך ממה יחיו החקלאים? ואיך ישקו את הגידולים שלהם? חקלאי יעשה הכל כדי שהגידולים יישארו בחיים, ולכן זו מלחמה שבה כולם צודקים, וכולם מפסידים.

מאז ומתמיד ראינו בנילוס מדד של מרדנות במצרים הנילוס בלב קהיר, באיזור התיירותי, המפלס כה ירד עד שלראשונה נראים "איים" בלב הנהר, שמימיו מעפשים. ומה יהיה אחרי שהאתיופים יסגרו השנה את השיבר לכמה שנים? עילה למלחמה?
כיוון שהגידולים מתייבשים, האיזור סופג סופות חול הולכות וגוברות, שהן בעצמן ממיתות עוד יותר את הגידולים, וחוזר חלילה. חקלאים נוטשים את השדות ואת הגידולים, נוטלים את המשפחה, ועוזבים, חלקם לירדן חלקם צפונה לעבר טורקיה. זו כבר הגירה המונית שהיא תוצאה חלקית של המלחמה. התוצאה המרכזית היא חוסר היכולת להתקיים, ואם אין מים - אין חיים; וְנִשְּׁתוּ מַיִם מֵהַיָּם, וְנָהָר יֶחֱרַב, וְיָבֵשׁ.

4 אותה תופעה מתרחשת גם במצרים, מדינה שהיו שחשבו שנהר הנילוס האדיר שלה יחיה לתמיד, אך לא. כתבנו במאמר גדול וקודם על סכר "התחייה" שהאתיופים סיימו להקים על הנילוס, והם צריכים להשבית את הזרם לכמה שנים, כדי למלא את המאגר העצום שמאחוריו. האתיופים היו רוצים להשביט את הנהר לשלוש שנים, כדיי להתחיל ולהרוויח מן האנרגיה שתיווצר מהר ככל האפשר, והמצרים היו רוצים שהתהליך יימשך שש שנים, ולכן יהיה איטי ומודרג. בינתיים מפלס המים של הנילוס ממשיך ויורד, ובאיזורים רבים הוא כבר מתחיל להתייבש, עוד לפני סגירת הזרם בידי האתיופים, ואולי הם כבר התחילו בחשאי, כמו הטורקים עם החידקל.

מרכז קהיר, איזור התיירות: אי ענק נפער במרכז הנהר, לראשונה אי פעם. מצרים מזהה את הצלחתה ואת האושר עם הנילוס, אז מה אפשר לומר על ההצלחה הזו?
דרך טובה לדעת מתי עולים מאמרים באתר היא להירשם כאן, ולקבל התראה למייל האישי. הנרשמים גם קוראים ראשונים.

ההשלכות לגבי מצרים הן כבר הרסניות: המפלס יורד, אינו מגיע עוד למפלס ההשקיה, השדות מתחילים להתייבש, והחוות בדלתא למות. כמות מי השתייה צונחת, יש פחות מים לחקלאות, ומה יעשו כמעט 100 מיליון תושבים? זה מחייב להגביר את היבוא של המוצרים הבסיסיים, והמדינה שוקעת בעוד חובות, וחוזר חלילה.

הממשלה של הגנראל סיסי עסוקה בהישרדות, לא הוקמו מפעלי מים גדולים, אין גיבוי, ואין מוצא. אם הנילוס מתייבש, מצרים מתייבשת, ותופעה כזו לא נצפתה מעולם. המצרי רגיל שהנילוס תמיד זורם, ולכן המדינה לא נערכה, והנה, הנילוס מגמגם ומתאייד.

זו תופעה חסרת תקדים, ששלושת הנהרות האדירים של המזח התיכון, הנילוס והעמק שלו, ונהרות מסופוטמיה, החידקל והפרת, נכחדים. יחד איתם עלולות להיכחד ציביליזציות מבוהלות, שיצטרכו להגר בעשרות מיליונים.

קהיר עדיין לא קיבלה החלטה כיצד תתייחס אל סכר "התחייה" האתיופי, וזו עלולה להיות סיבה למלחמה, כמו בין עיראק לטורקיה. אך הערבים חלשים, והצדדים האחרים יודעים, ומנצלים זאת.

הרצאה של ד"ר גיא בכור באירוע העסקי שלך? הרצאה שמושכת קהל גדול

נהר זיאנדה, סוף החורף. הוא היה אמור להיות שוצף וגועש, אך במקומו יש שלולית, ונהגים עוקפים על נתיבו את הכבישים. במקום לשוט - נוהגים.
הנהר לא מעניק חיים עוד: נהר זיאנדה-רוד (זיאנדה - "מעניק חיים", רוד - "נהר") האדיר של איספהן -
נ-ע-ל-ם, וזה הסמל המסחרי החשוב ביותר של איראן, עם הגשרים העתיקים. זו לא רק הבצורת, זו הממשלה המושחתת והעלובה.
קהיר, איזור התיירות: המעגנים פעם הגיעו למים בזמנים טובים יותר, שלא יחזרו. היום המים ברחו.

5 גם ירדן מתייבשת, ולממשלתה האין יכולת לממן מי שתייה לתושבי הצמאים שלה לאורך כל היום, כך שיש שעות כל יום, שבהן אין מים בברזים. בנוסף, ירדן משקה כמיליון וחצי פליטים סורים במזרח המדינה, במים שאין לה. כך הפכה ירדן לאחת המדינות היבשות ביותר בעולם, ומלחמת האזרחים הסורית רק החריפה את המצב: כיוון שאין מים בדרום סוריה, החקלאים שם שואבים ממימי נהר הירמוכ באופן פיראטי פראי, ושם גם נמצא דאעש. הירמוכ הוא המקור הראשי של נהר הירדן, ולכן המפלס של הירדן ירד מאוד, כאשר 75 אחוזים ממימיו אינם מגיעים לירדן. הממשלה הירדנית חסרת האונים קודחת עוד בארות, ובזה היא גורמת למפלס לרדת, ולמים להמליח.

ירדן מקבלת מאיתנו, מסיבה לא ברורה, מים מן הכנרת, וזה עוזר לה מאוד, ובתמורה נציגיה באו"ם ובמוסדות הבינלאומיים מבזים אותנו כל פעם מחדש (כולל נציב מועצת זכויות האדם של האו"ם, שהוא ירדני). יש לנו יכולת השפעה אדירה על הממלכה הענייה והמתייבשת, אך אנחנו תמיד מפנים את הלחי השנייה.

ככל שהמצב הכלכלי במדינה מידרדר, כך מתגברת המחאה, גם כנגד המלך, הנתפס כמושחת, והמים קשורים.

6 התופעה הזו מתרחשת בעוצמה רבה גם באיראן, עם בצורת כללית של יותר מעשור על מחצית משטחי המדינה (14 שנים), אך גם על 90 אחוזים מן התושבים ואיזורי החקלאות.

אותה תופעה חוזרת גם כאן: המדינה מסבסדת חיטה ומעודדת את הגידול שלה, החקלאים נזקקים למים שאין להם, או שהם יקרים, ולכן קודחים המוני בארות פיראטיות. המפלס יורד, ואין מים לכולם. מיליונים נוטשים ממורמרים את איזורי הכפר, ומהגרים לערים, שם הם מוסיפים לתסיסה נגד המשטר המושחת. שיטות ההשקייה באיראן לא יעילות, אין ארגון מרכזי של משק המים, והמדינה בונה סכרים, שרק מגבירים את הבעיה.

המים וכן הסנקציות הגורפות שחוזרות לאיראן, מבטיחים תסיסה אזרחית גוברת ואיום קיומי על המשטר הרקוב ממילא, ומה שמתחיל במים יכול להסתיים בארמונות השלטון.
ברגעים אלה נזרעים זרעי הפורענות האירופיים הבאים, אך הם עסוקים עם ההגירה הקיימת, ואינם מבינים את האימה ההולכת ומתרגשת עליהם. הם יבינו.
7 הממשלות אינן מתפקדות, משום שהן התייחסו אל הבעיה הזו כשולית, וממילא יש להן דאגות קיומיות יותר. במצרים יש ביקורת רבה, שרק תתעצם עוד, על סיסי, שלא דאג לסדרי השקיה חדשים, שלא דאג להוביל מים, והוא מתעלם מן הבעיה, שעוד השנה תתפוצץ, כאשר האתיופים יתחילו לסכור את המים בסכר שלהם. כך היה גם עם בשאר וגם עם המונארך הירדני, או השלטון בלבנון. בעבר הדגש היה על הקמת סכרים כעניין לאומי (למשל על נהר הליטני בלבנון, וכך נוצר אגם קרעון כאגם מלאכותי), אך הסכרים האלה הורידו את המפלס, ונשארה בעיה קשה של מים, לשתייה ולחקלאות.
אך השליטים הערביים חלשים ומוכים, וכולם מנצלים את זה, אך אם לא יהיו מים לשתייה, המלחמות יהיו קשות, כי לא תהיה ברירה. המזרח התיכון מגיע לנקודות השפל שלו.
אחד היחידים שדווקא העביר מים בכמויות גדולות היה מועמר קדאפי, שהמערב חיסל, ולוב נשארה היום עוד מדינה אבודה ללא מים, ולכן ללא עתיד.

בראשית שנות התשעים חנך הקולונל קדאפי את מפעל "הנהר המלאכותי הכביר" (זה היה שמו), שהפך כיום מהשקעה עצומה לסוג של נטל, ויתכן שיופסק. כיוון שלוב היא מדינה מדברית, הרעיון היה להעביר בצינורות מים עתיקים, פוסיליים, ותת-קרקעיים, שהתגלו בדרום סהרה, אל החוף המיושב, עם צינורות בטון באורך 4,000 ק"מ בקוטר 4 מטרים, שהובילו כמות עצומה של 6.5 מיליון מ"ק ביום. הרעיון היה יפה וכך גם הביצוע (עבודה של המערב, כמובן), אך מקורות המים התת קרקעיים האלה אינם מתחדשים, והם הולכים ואוזלים. במקביל, עלות ההתפלה הולכת ויורדת, וספק אם יש כדאיות בהמשך העברת המים, וממילא לוב מצויה במלחמת אזרחים, בקרבות אינסופיים, והרבה זמן למים אין להם, עד להתייבשות המוחלטת, והקריסה.

הממשלות הערביות ש"האביב הערבי" נועד להכחיד אותן, חזרו, וחוסר התפקוד חזר גם הוא. רק המים לא.

אין להן רצו להתערב בנושא המים, אין להן יכולת, ואין להן כסף. האם הטבע גרם לזה? קודם כל האדם, אם היה נערך נכון. אך המלחמות, יחד עם הכישלון הממשלי המוחלט רק האיצו את מה שניתן היה לצפייה.

8 כתוצאה מן הקטסטרופה ההולכת ומתגברת, עשרות מיליונים של חקלאים ובני משפחותיהם צפויים לנטוש את האדמות בשנים הקרובות באיראן, בסוריה, בירדן, בעיראק ובלוב, ולנדוד או לערים הגדולות, או להצטרף לזרמי ההגירה האדירים מערבה וצפונה, בעיקר לאירופה. ההגירה מחויבת המציאות, משום שאין לתושבים איך להתקיים, בהעדר ביטוח לאומי, פיצויים, או תחליפים מטעם המדינה חסרת האונים.

צריך להבין שזו לא רק החקלאות, אלא כל מה שנלווה לנהרות ולאגמים הנעלמים: דגה, בעלי החיים, צמחיית החופים, שייט ותיירות. רבים מתפרנסים משולי הנהרות, וגם אלה יוותרו ללא יכולת הכנסה, ויצטרפו אל גלי הפליטים.

9 לא פחות חמור מכך, מלחמות גדולות של יאוש עלולות לפרוץ, בלית ברירה, עכשיו בין בגדאד לשולטן הטורקי, והעיראקים נזכרו רק כאשר המים כמעט ונגמרו. למה לא פעלו לפני עשור? משום שהיו עסוקים במלחמות שלהם. כך גם בין מצרים לאתיופיה, ובין המשטר הסורי לטורקיה, שלוקחת אחוז גבוה של מי נהר הפרת לעצמה. המים שכן מגיעים טורקיה לעיראק או לסוריה מעופשים בחלקם, משום שטורקיה משתמשת בהם למפעלי התעשיה שלה, לקירור או לטיהור וניקיון, והם ממשיכים למרחב הערבי כשהם בלתי ראויים לשתייה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אפוקליפסה עכשיו: האם המזרח התיכון יינטש? ומה איתנו?

# data[].attributes.attachment_link.description
תדהמה בעיראק: נהר החידקל התייבש לגמרי, והם מאשימים את השולטן. עם התייבשות שלושת הנהרות הגדולים, כמו באיזו קללה תנ"כית, לאן ילכו תושבי המרחב הערבי? האם מים גרמו למלחמה הסורית, מה עם המרידות והמלחמות המתקרבות, והאם המזרח התיכון סביבנו יינטש? כולל סרטונים מבהילים. ומה איתנו, והמזימה על הכנרת?

# data[].attributes.headline
יונתן ניב, יונתן קייזר, רועיד אגן

# data[].attributes.subject
יונתן ניב, יונתן קייזר, רועיד אגן

# data[].attributes.body
האיים המלדיביים נחשבים לאחד המקומות בעלי הטבע היפה ביותר בעולם, נחשב ליעד מאוד נחשק בו ניתן להינת ממגוון פעילויות בתחומים שונים.

לאחרונה הולכות וגוברות הזהרות המומחים, לפיהן השנים הבאות עלולות להיות השנים האחרונות של גן העדן הזה.

לעומת גן העדן הקרוא " האיים המלדיביים " יש עיירות עם בעיות של זיהום אוויר, מערכת ביוב לא מפותחת, ועוד, אבל זה לא מגיע לבעיה הגדולה ביותר של האיים המלדיביים.

הבעיה הגדולה ביותר של המדינה היא מגמת ההתחממות הגלובלית ועליית מפלס הים.
האיים המלדיביים הם המדינה השטוחה ביותר בעולם, כ80% ממנה גבוהה מגובה פני הים רק במטר והגובה המרבי שלה על פני הים הוא 2.3 מטרים בקירוב.

ישנם מומחים מעריכים כי בעוד 15 שנים האיים המלדיביים ייעלמו מתחת לאוקיינוס ההודי. על מנת לנסות להציל את המקום הזה או לפחות לשפר את הטווח, האיים המלדיביים הם חלק מברית מדינות האיים הקטנות.
בנוסף לכך, הממשלה עושה מאמצים גדולית להעלאת המודעות לנושא.

פורסם באתר Ynet, ניצן דרור, 13.9.2015

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
האיים המלדיביים הם למעשה רפובליקה מוסלמית דרום-מערבית לסרי לנקה, בלב האוקיינוס ההודי. המדינה מורכבת מ-26 אטולים היוצרים 1,192 איים קטנטנים, כאשר רק 192 מתוכם מאוכלסים. זו המדינה בעלת האוכלוסייה הקטנה ביותר בעולם המוסלמי, המונה בסך הכל כ-400 אלף תושבים, רובם מרוכזים בעיר הבירה מאלה.

100% מתושבי המדינה מוסלמים, מהסיבה הפשוטה שחוקי המדינה לא מאפשרים אחרת. מי שמבקש להתאזרח מתבקש גם להמיר את דתו לטובת האיסלאם. עם זאת, מדינת ישראל כוננה יחסים דיפלומטיים עם האיים המלדיביים בשנת 2009 ומלבד מספר תקריות קטנות, המקום נחשב לבטוח מאוד עבור התייר הישראלי. התיירות מחזיקה כשליש מהתוצר המקומי הגולמי של המלדיביים, וכ-60% מההכנסות במקום הן במטבע זר.

מרבית האיים הקסומים מושכרים לחברות זרות, אשר מנהלות עליהם מלונות יוקרה ייחודיים ומרהיבים, כאשר תושבי המקום משמשים כנותני השירותים. בכדי להבין את הפער בין קסמו ויופיו של המקום לבין המציאות בה חיים תושביו, מומלץ להקדיש יום אחד לביקור בעיר הבירה מאלה. ההבדל בין יופיים הבתולי של איי הנופש לבין עיר הבירה הצפופה והמזוהמת - חד ביותר.

מול חופים לבנים, עצי קוקוס ומי טורקיז, ניצבת עיר המזכירה את שכונותיה המוזנחות של הודו השכנה ומתהדרת בצפיפות, זיהום אוויר, ביוב זורם ברחובות, שווקים מטונפים ושמיים שריקים כמעט לחלוטין מציפורים, מלבד עטלפי פירות ענקיים. אבל הבעיה האמיתית של המדינה היא מגמת ההתחממות הגלובלית ועליית מפלס הים.

האיים המלדיביים הם המדינה השטוחה ביותר בעולם. כ-80 אחוזים משטח היבשה שלה גבוה רק במטר אחד מעל פני הים והגובה המרבי מעל פני הים הוא 2.3 מטרים בקירוב. הצונאמי באוקיינוס ההודי ב-2004, הציף חלקים מהאיים והותיר תושבים רבים ללא בית. אותו צונאמי גרם לשינויים כה רבים באיים, עד שהיה צורך לשרטט את מפותיהם מחדש.

לצורך ההתמודדות עם עליית מפלס מי הים הצטרפה המדינה לברית מדינות האיים הקטנות והממשלה המקומית עושה מאמצים גדולים להעלאת המודעות לנושא. כחלק מאותם מאמצים, ניהל הפרלמנט המקומי ישיבת ממשלה מתחת לפני הים.

אז האם גן העדן התיירותי ייעלם במצולות? ישנם מומחים המעריכים כי בעוד כ-15 שנים ייעלמו האיים מתחת לפני האוקיינוס ההודי, כך שאם נפשכם חושקת בטעימה מגן העדן, כדאי שתזדרזו לעשות זאת.

# data[].attributes.attachment_link.title
האיים המלדיביים: גן עדן הולך לאיבוד

# data[].attributes.attachment_link.description
האיים המלדיביים הם למעשה רפובליקה מוסלמית דרום-מערבית לסרי לנקה, בלב האוקיינוס ההודי. המדינה מורכבת מ-26 אטולים היוצרים 1,192 איים קטנטנים, כאשר רק 192 מתוכם מאוכלסים. זו המדינה בעלת האוכלוסייה הקטנה ביותר בעולם המוסלמי, המונה בסך הכל כ-400 אלף תושבים, רובם מרוכזים בעיר הבירה מאלה. 100% מתושבי המדינה מוסלמים, מהסיבה הפשוטה שחוקי המדינה לא מאפשרים אחרת.

# data[].attributes.attachment_link.description
מדור סביבה של ynet מציג כתבות וידיעות בנושא סביבה כולל סיקור נושאי שינוי האקלים, המים, מיחזור ופסולת, אנרגיות מתחדשות ובניה ירוקה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מה שציפורי המים עוברות בטבע נגרם בגללנו - Greenpeace Israel

# data[].attributes.attachment_link.description
כל אחד יכול לעשות משהו נגד הפלסטיק, מה עובר על הכרישים, הקשר של ישראל לבירוא היערות, משבר האנרגיה בישראל הולך ומחריף, ותיעוד קינון של להקת גבונים באזור מלא בפלסטיק.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זה קורה בתכיפות הולכת וגוברת בשנים האחרונות: נהר הריין, שעדיין משמש כמו לפני מאות שנים כעורק סחר כלכלי חשוב בגרמניה, מצטמצם בקיץ עד לרמות המשבשות את הפעילות בו. גם בקיץ הנוכחי, על רקע בצורת לא-אופיינית וגלי חום כבדים המאפיינים את ההתחממות הגלובלית שחווה כדור הארץ בעשורים האחרונים, מאטה את הפעילות הכלכלית הסואנת בריין, וגרמניה כולה מחכה לגשם. חוקרים גרמנים הזהירו בימים האחרונים כי בשבועות הקרובים "המצב רק יחמיר".

ביחד עם ההשלכות של הבצורת הנוכחית על הגידולים החקלאיים, המספר הרב של שריפות יער וההשפעות על בעלי חיים (בשוויץ הסמוכה מטיס חיל האוויר מים מהאגמים לבקתות ההרים שאליהן עולות הפרות בקיץ), המצב העגום של נהר הריין עלול להחריף את הבעיות הכלכליות הנוכחיות של גרמניה. המכון ההידרולוגי של גרמניה העריך כי רמת המים תמשיך לרדת גם בשבוע הבא.

חלק מההשלכות הכלכליות כבר נרשמות בשטח. מחירי התובלה על הדוברות ששטות על הנהר ללא הפסק, ומספקות פחם או חומרי גלם אחרים לתעשייה הכבדה שפרושה לאורכו, עלו פי חמישה. הסיבה היא שהמים הרדודים מאלצים את בעלי הדוברות לקחת פחות מטען בכל נסיעה, מחשש שהספינות ייתקעו בקרקעית הנהר. בחלק מתוואי הריין, עומק המים עומד על בין 30 ל-35 סנטימטר בלבד, והמצב צפוי להיות גרוע יותר בשבוע הבא. נכון לשבוע הנוכחי, דוברות מועמסות רק ברבע מיכולת הנשיאה שלהן. גורם נוסף התורם לעליות המחירים הוא מחסור בספינות, בגלל הביקוש המוגבר לנשיאת פחם. המצב כעת מתחיל להידמות לקיץ 2018, אז נעצרה התנועה כמעט לחלוטין ועומק הריין ממערב לפרנקפורט עמד על 25 סנטימטר בלבד.

גרמניה הגדילה בחודשים האחרונים מחדש את השימוש שלה בפחם בתעשייה ולטובת ייצור חשמל, בעוד היא מנסה להתמודד עם כמויות הולכות ופוחתות של גז טבעי ונפט המגיעים מרוסיה, ומול הערכות כי בחורף הקרוב יירשמו מחסורים חמורים בדלקים אלה. הממשלה הגרמנית עובדת על פתרונות חלופיים - שינוע פחם באמצעות רכבות ומשאיות - אולם הדבר מסובך ויקר הרבה יותר. בתעשיית האנרגיה נשמעות קריאות לתת עדיפות למשלוחי פחם על הריין על פני משא אחר.

לפי חישוב של החברה הבריטית "Capital Economics", השפל בנהר הריין וההשלכות הכלכליות כתוצאה מכך ייגרעו עוד 0.2% מהתמ"ג הגרמני, כשהם מעמיקים את התחזית למיתון (צמיחה שלילית רצופה) במדינה. ברבעון הקודם עמדה הצמיחה בגרמניה על 0%.

החום הכבד ביולי-אוגוסט באירופה וכן הבצורת הביאו גם להשפעות על תעשיית התיירות. סביב פסגת המון-בלאן נאסר על מטיילים להשתמש בשבילים ההרריים בשל החשש מהידרדרות אבנים, שהפכה להרבה יותר נפוצה בגלל התנאים האקלימיים הנוכחיים. ספינות תיירים על נהר הווזר בצפון גרמניה אינן שטות יותר, וגם ספינות התיירים באגם קונסטנץ בדרום-גרמניה מקורקעות. בברלין ובמינכן, למשל, הפארקים הירוקים בדרך כלל מצהיבים בגלל חוסר המים ועובדים פורשים ממטרות להשקיית חירום.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
דוברות תקועות, הריין בשפל: עורק הסחר של מערב גרמניה מתייבש

# data[].attributes.attachment_link.description
בצורת לא-אופיינית וגלי חום כבדים מאטים את פעילות הספינות על נהר הריין, שעדיין משמש כעורק סחר כלכלי חשוב בגרמניה ● מחירי התובלה על הדוברות ששטות על הנהר ומעבירות חומרי גלם לתעשייה הכבדה עלו פי חמישה, והן מועמסות רק ברבע מיכולת הנשיאה שלהן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב-1944 הצטופפו ספינות מלחמה של גרמניה הנאצית בנהר הדנובה באזור סרביה בדרכן מהחזית הסובייטית. חלקן שקעו עם טונות של חומרי נפץ עליהן - ויצרו "אסון אקולוגי", כלשון התושבים בעיירת הנמל הסמוכה. הבצורת החמורה והיובש באירופה, שהובילו לירידת מפלס המים, חשפו אותן. כך זה נראה, ואלה ההשלכות

# data[].attributes.attachment_link.title
תיעוד מהדנובה המתייבש: נחשפו ספינות גרמניות ששקעו במלחמת העולם השנייה

# data[].attributes.attachment_link.description
ב-1944 הצטופפו ספינות מלחמה של גרמניה הנאצית בנהר הדנובה באזור סרביה בדרכן מהחזית הסובייטית. חלקן שקעו עם טונות של חומרי נפץ עליהן - ויצרו "אסון אקולוגי", כלשון התושבים בעיירת הנמל הסמוכה. הבצורת החמורה והיובש באירופה, שהובילו לירידת מפלס המים, חשפו אותן. כך זה נראה, ואלה ההשלכות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בצרפת משאיות משנעות מים לכפרים שהצינורות אליהם "התרוקנו", בשווייץ מסוקים משליכים מים לפרות באלפים, ובנהר המתייבש של איטליה נחשפה פצצה ממלחה"ע ה-2: אירופה סובלת מבצורת חסרת תקדים, אולי החמורה זה 500 שנה, שמסייעת להתפשטות שריפות "מפלצתיות" ופוגעת בחקלאות, בתיירות וגם בכורים הגרעיניים: "קריאת השכמה לכולנו, העתיד קודר". אלו האזורים שבהם נאסר למלא בריכות, ואלו שבהם דגים מתים נסחפים לחוף: תמונת מצב

# data[].attributes.attachment_link.title
בנהרות, באגמים, בעמקים: אירופה מתייבשת

# data[].attributes.attachment_link.description
בצרפת משאיות משנעות מים לכפרים שהצינורות אליהם "התרוקנו", בשווייץ מסוקים משליכים מים לפרות באלפים, ובנהר המתייבש של איטליה נחשפה פצצה ממלחה"ע ה-2: אירופה סובלת מבצורת חסרת תקדים, אולי החמורה זה 500 שנה, שמסייעת להתפשטות שריפות "מפלצתיות" ופוגעת בחקלאות, בתיירות וגם בכורים הגרעיניים: "קריאת השכמה לכולנו, העתיד קודר".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
באירופה מתפשטת בצורת היסטורית, ונהרות שמהווים נתיבי סחר מרכזיים מתייבשים ולא מאפשרים מעבר כלי שיט. מעבר לאוקיינוס, המומחים צופים שיטפונות ענק בקליפורניה, שיהרסו את לוס אנג'לס ויעלו יותר מטריליון דולר

בווידאו: נהרות מתייבשים באירופה ומנגד שטפונות בארה"ב (צילום: רויטרס)

נהרות אירופה מתייבשים. בחלקים מסוימים, אפשר לחצות את נהר הלואר ברגל; התחבורה בנהר הריין נהפכת בלתי אפשרית בשל התייבשותו; באיטליה, גובה פני נהר הפו נמוך בשני מטרים מהממוצע, מה שפוגע ביבולים; בסרביה מתקשים לשאוב מים מנהר הדנובה.

ברחבי אירופה, הבצורת הפכת נהרות גדולים לזרזיפים, וההשלכות על התעשייה, התחבורה, וייצור האנרגיה והמזון הן דרמטיות. בשל שינוי האקלים, חורף אביב יבשים במיוחד וטמפרטורות שיא בקיץ בשילוב גלי חום קיצוניים, מצטמצמים נתיבי המים העיקריים באירופה באופן חסר תקדים.

גשמים משמעותיים לא ירדו ברחבי מערב, מרכז ודרום אירופה מזה חודשיים - ולא צפויים בעתיד הקרוב, אומרים המטאורולוגים ומוסיפים כי הבצורת ביבשת השנה עשויה להיות החמורה ביותר מזה 500 שנה. "לא ניתחנו עדיין את כל האירוע משום שהוא מתמשך", אמר אנדראה טורטי מהנציבות האירופית. "לא היו אירועים דומים לבצורת ב-2018 ב-500 השנה האחרונות, אך השנה אני סבור שהיא חמורה יותר".

לדבריו, יש סיכוי גבוה ש"התנאים היבשים מאוד" יימשכו בשלושת החודשים הבאים וכי ללא מאמצים אפקטיביים, עוצמת הבצורת והדחיפות של אירועי בצורת "יגדלו דרמטית באירופה, בצפון ובדרום".

ביום שישי גובה המים בנהר הריין בנקודה מסוימת ירד מתחת ל-40 ס"מ - רמה שבה דוברות אינן יכולות לשוט. נהר הריין, חלק עיקרי מכלכלת אירופה בצפון מערב היבשה, זורם משווייץ דרך הלב התעשייתי של גרמניה, לפני שהוא מגיע לנמל הים העצום של רוטרדם בים הצפוני. עצירה מוחלטת של תנועת הדוברות בנהר תפגע בכלכלות גרמניה ואירופה קשות. גרמניה מנסה להעביר את כל הסחורות למשאיות ולרכבות - אך זאת אינה משימה קלה: נדרשות 40-100 משאיות כדי להחליף דוברה אחת.

הנהרות בצרפת חשובים פחות מבחינת העברת סחורות, אך הם מקררים את תחנות הכוח הגרעיניות שמייצרות 70% מהחשמל במדינה. בשל הבצורת, נפגע ייצור החשמל.

באיטליה, הזרימה של נהר הפו, הארוך באיטליה, נפלה לעשירית מהקצב הרגיל, וגובה המים נמוך בשני מטרים מהממוצע. ללא גשמים משמעותיים באזור מאז נובמבר, ייצור התירס ואורז הריזוטו נפגעו בצורה קשה. עמק הפו אחראי על 30%-40% מהתוצרת החקלאית של איטליה, אך מגדלי האורז הזהירו באופן ספציפי כי 60% מהיבולים שלהם יאבדו בשל הבצורת. בדלתא של נהר הפו ליד ונציה, הטמפרטורות הגבוהות של המים וקצב הזרימה האטי הורידו את ריכוז החמצן במים ולפי הערכות, 30% מהצדפות מתו.

ירידה של גובה המים וטמפרטורות גבוהות גבו כבר קורבנות רבים. בבוואריה, נהר הדנובה הגיע ל-25 מעלות צלזיוס ועשוי להגיע ל-26.5 מעלות בחודש הבא. מבחינת ריכוז החמצן, מדובר בפחות משישה חלקים למיליון (ppm) - רמה קטלנית לדגי הטרוטה.

אפילו נורבגיה, שמסתמכת על כוח הידרואלקטרי בעבור 90% מייצור החשמל שלה, אמרה כי הרמות הנמוכות במיוחד במאגרים אולי יובילו להגבלת יצוא החשמל.

בצד השני של האוקיינוס, מושל קליפורניה, גווין ניוסום, הודיע כי המדינה צפויה לאבד 10% מאספקת המים שלה עד 2040. הוא הציג תוכנית חדשה ותקציב חדש כדי לפתור את הבעיה של איבוד מים, בנוסף למחזור מי שפכים.

מנגד, מחקר חדש שפורסם ב"סיינס אדוונסס" מצא כי שינוי האקלים הכפיל את הסיכוי לשיטפונות קטלניים בקליפורניה בארבעת העשורים הבאים. לדברי מומחים, מדובר ב"מגה-שיטפונות" שאיש כיום לא חווה מעולם.

דניאל סווין, מדען אקלים וחוקר במחקר, אמר כי "מגה-שיטפון" הוא "אירוע שיטפון חמור ביותר שמתפרש על אזור גדול ובעל פוטנציאל להשלכות קטסטרופליות על החברה באזור". שיטפונות מסיביים אלה יהפכו את האזוריים הפנימיים של קליפורניה ל"ים עצום" היכן שהיתה בעבר יבשה. בשל שינוי האקלים, אסונות כאלה יקרו בתדירות של כל 25-50 שנה, על פי מומחים.

מגה-שיטפון בעמק המרכזי של קליפורניה עשוי להיות האסון הגאופיזי היקר ביותר עד היום - ועלותו עשויה להגיע ליותר מטריליון דולר בהפסדים (פי חמישה לעומת העלות של הוריקן קטרינה), כמו גם הרס של האזורים הנמוכים, כולל מחוז לוס אנג'לס ומחוז אורנג'.

# data[].attributes.attachment_link.title
באירופה הבצורת החמורה מזה 500 שנה; מגה-שיטפונות בקליפורניה - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
באירופה מתפשטת בצורת היסטורית, ונהרות שמהווים נתיבי סחר מרכזיים מתייבשים ולא מאפשרים מעבר כלי שיט. מעבר לאוקיינוס, המומחים צופים שיטפונות ענק בקליפורניה, שיהרסו את לוס אנג'לס ויעלו יותר מטריליון דולר בווידאו: נהרות מתייבשים באירופה ומנגד שטפונות בארה"ב (צילום: רויטרס) נהרות אירופה מתייבשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
The disappearing honeybees- biodynamic  הדבורים הנעלמות והדרך הביו דינמית להצלתן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עונת הגשמים הגיעה מוקדם מהצפוי, ומכה קשות במדינה הענייה: יותר מ-33 מיליון איש נפגעו מההצפות, כמיליון בתים ניזוקו ואלפים נעקרו. רחים איבד את ביתו ושני ילדיו, וחי עכשיו באוהל: "לא נשאר לי כלום בחיים האלה". גם ג'ונאיד ברח לרחוב: "ראינו את בית חלומותינו שוקע". פקיסטן מבקשת סיוע מהעולם

# data[].attributes.attachment_link.title
1,000 הרוגים באסון המונסון בפקיסטן, תיעוד: המלון המפורסם נסחף בשיטפון

# data[].attributes.attachment_link.description
עונת הגשמים הגיעה מוקדם מהצפוי, ומכה קשות במדינה הענייה: יותר מ-33 מיליון איש נפגעו מההצפות, כמיליון בתים ניזוקו ואלפים נעקרו. רחים איבד את ביתו ושני ילדיו, וחי עכשיו באוהל: "לא נשאר לי כלום בחיים האלה". גם ג'ונאיד ברח לרחוב: "ראינו את בית חלומותינו שוקע". פקיסטן מבקשת סיוע מהעולם

# data[].attributes.attachment_link.title
משבר האקלים: תמונות מההצפות הקשות בפקיסטן | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
פקיסטן חווה אירוע שטפונות קשה: יותר מ-1,000 בני אדם נהרגו, למעלה ממיליון בתים נהרסו, ואדמות חקלאיות רבות נחרבו

# data[].attributes.body
הכתבה הועלתה באתר N12, על ידי עדי זריפי, בתאריך 7.9.22.
קרחון יום הדין הוא קרחון בגודל בריטניה, מדענים אומרים שאם יינתך, גובה פני הים יעלה בחמישה מטרים, הכתבה מדברת על השינויים במאות האחרונות, ועל קצב ההתכה שלו.
מהכתבה ניתן לדעת כי הקרחון ניתך בקצב מהיר יותר מאשר במאות הקודמות, בקצב של 2.1 קילומטרים בשנה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מחקר חדש המתבסס על מידע היסטורי ממופה מקרחון ת'וויטס מראה שקצב המסתו הוא מהיר מכפי שחשבו מדענים עד כה * המודלים מראים שאירוע המסה פתאומי התרחש מתישהו ב-200 השנים האחרונות, ובהינתן מצבו של הקרחון וההתחממות הגלובלית - הסיכוי שהדבר יקרה שוב בשנים הקרובות הוא רב. החשש נובע מיכולתו של הקרחון להעלות את מפלס פני הים משמעותית, באופן שישנה את חייהם של מיליונים

צילום: NASA‏, Reuters

קרחון ת'וויטס באנטארקטיקה, המכונה גם "קרחון יום הדין" בשל הסיכון המוגבר שלו להתמוטט ולאיים על מפלס פני הים ברחבי העולם, מתקרב בקצב מדאיג לרגע שבו ישנה את הנוף שלנו. לפי מדענים, הקרחון נשחק ונמס לאורך כל חלקו המוטבע במים (בסיסו התת ימי), בקצב שעלול להביא לסופו בשנים הקרובות.

במחקר חדש שפורסם ב- Nature Geoscience מיפו החוקרים את נסיגתו של הקרחון לאורך ההיסטוריה, בתקווה ללמוד משהו על מה שעשוי לקרות בעתיד. הם גילו שבשלב מסוים ב-200 השנים האחרונות, בסיס הקרחון התנתק מקרקעית הים ונסוג בקצב של 2.1 קילומטרים בשנה. מדובר בקצב גדול פי שניים מהשיעור שמדענים תיעדו בעשור האחרון.

ייתכן שההתפוררות המהירה התרחשה כבר באמצע המאה ה-20, מסביר אלסטייר גרהם, המחבר הראשי של המחקר וגיאופיזיקאי ימי מאוניברסיטת דרום פלורידה. הסיבה שבגללה מדאיגים עצמם המדענים בקצב המהיר של המסה שכבר קרתה, היא שהדבר מצביע על כך שלת'וייטס יש את היכולת לעבור נסיגה מהירה כזו, גם בעתיד הקרוב, זאת לאחר שיעבור רכס בקרקעית הים אשר במידה רבה מחזיק אותו במקומו.

עם האצתו של משבר האקלים, האזור כולו הושם תחת מעקב צמוד ושוטף בצל המסת הקרחונים המהירה. הקרחון עצמו מדאיג מדענים כבר במשך עשרות שנים, וכבר ב-1973 נשאל אם הוא נמצא בסיכון גבוה להתמוטטות; כמעט עשור לאחר מכן, גילו שמכיוון שהקרחון מקורקע לקרקעית הים ולא ליבשה - זרמי אוקיינוס ​​חמים עלולים להמיסו מלמטה.

בעקבות מחקר זה החלו מדענים לכנות את האזור שמסביב לת'וויטס "הבטן החלשה של מעטה הקרח של מערב אנטארקטיקה". בשנת 2001 נתוני לוויין הראו כי קו ההארקה (נקודת המפגש בין הסלע לבין האוקיינוס) נסוג בכקילומטר אחד בשנה. בשנת 2020 מדענים מצאו ראיות לכך שמים חמים אכן זרמו על פני בסיס הקרחון והמסו אותו מלמטה. ואז בשנת 2021 מחקר הראה שמדף הקרח של ת'וויטס, העוזר לייצב את הקרחון ולמנוע את הקרח מלזרום בחופשיות לאוקיינוס, עלול להתנפץ תוך חמש שנים.

ת'וויטס שגודלו כגודל בריטניה מושפע כבר שנים מזרמי המים החמים שממיסים אותו, והוא חלק מ"הבטן הרכה" של שכבת הקרח היבשתית המערבית באנטארקטיקה. עד לא מזמן, בקנה מידה היסטורי, היה קרחון ת'וויטס יציב יחסית.

קרחונים נמסים בגרינלנד ואנטרקטיקה | צילום: skynews

בשנה שעברה הזהירו המדענים מפני עתידו של הקרחון בשנים הקרובות. בסוף השנה שעברה התעורר החשש מפני החמרה במצבו, בעקבות שינויים במדף הקרח המזרחי שלו, והיחיד שנותר. "המדף בסכנת קריסה, קריסה שעלולה להגיע בחמש השנים הבאות - זאת בעקבות הצטלבות של קרעים על המדף עצמו, להם יש בסיס נסתר של שטח מלא בקעים וסדקים״, נכתב באחד הדוחות.

הקרחון זוכה להגנה מסוימת מפני זרמי המים החמים הודות למדף שלו. החלק הדק אשר ״צף״ על המים משמש מעין סכר. הוא מתיישב על רכס בקרקעית באופן שמאפשר חסימה שמגנה על שטחים נרחבים מהקרחון עצמו. ברגע שאותו "סכר" כבר לא יהיה במקומו כדי להגן על הקרחון כולו - גם הוא יימס.

"תווייטס באמת מחזיק את עצמו היום בציפורניים, ואנחנו צריכים לצפות לשינויים גדולים שיתרחשו בטווחי זמנים קצרים בעתיד, אפילו משנה לשנה, זאת ברגע שייסוג מעבר לרכס הרדוד", מציין רוברט לארטר, גיאופיזיקאי ימי מטעם מהסקר האנטארקטי הבריטי ואחד מכותבי המחקר. קרחון ת'ווייטס הממוקם במערב אנטארקטיקה הוא אחד הרחבים ביותר בעולם והוא גדול מספיק כדי להעלות את פני הים בכ-5 מטרים, כך לפי נאס"א.

צילום: רויטרס

"מנתוני הלוויין, אנו רואים את השברים הגדולים הללו מתפשטים על פני מדף הקרח, ובעצם מחלישים את המרקם של הקרח; קצת כמו סדק של השמשה הקדמית", אמר פיטר דייוויס, אוקיינוגרף מהסקר האנטרקטי הבריטי, ל-CNN. הממצאים שהוצגו במחקר השבוע מצביעים על כך שת'וויטס מסוגל לסגת בקצב מהיר בהרבה ממה שחשבו לאחרונה, והם תועדו כחלק ממשימה שנמשכה 20 שעות בתנאים קיצוניים ואפשרה את מיפוי האזור התת-ימי, שגולו כגודלה של העיר יוסטון.

בעוד שמעידים החוקרים כי מדובר במשימה של "פעם בחיים", הצוות מקווה לחזור בקרוב כדי לאסוף דגימות מקרקעית הים שיאפשרו לקבוע מתי התרחשה הנסיגה המהירה הקודמת. מידע כזה יסייע לחזות שינויים עתידיים ב"קרחון יום הדין", אשר מוכיח עצמו כגורם שהוא במידה מסוימת בלתי צפוי או לפחות כאלמנט שיש לו יכולת להפתיע. בעבר הרי, הניחו מדענים שהקרחון הזה עובר (וימשיך לעבור) שינוי איטי. המחקר החדש מפריך את ההנחה הזו וטוען: "רק בעיטה קטנה בת'וויטס יכולה להוביל לתגובה גדולה״.
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - קרוב להתנתקות: "קרחון יום הדין נאחז בציפורניו", מזהירים...

# data[].attributes.attachment_link.description
מחקר חדש המתבסס על מידע היסטורי ממופה מקרחון ת'וויטס מראה שקצב המסתו הוא מהיר מכפי שחשבו מדענים עד כה * המודלים מראים שאירוע המסה פתאומי התרחש מתישהו ב-200 השנים האחרונות, ובהינתן מצבו של הקרחון וההתחממות הגלובלית - הסיכוי שהדבר יקרה שוב בשנים הקרובות הוא רב.

# data[].attributes.headline
אורין, ליה ויעל

# data[].attributes.subject
אורין, ליה ויעל

# data[].attributes.body
- התחממות כדור הארץ
- הפשרת קרחונים
-צוקים המזדקרים בתלילות מעל מישורים
מקור- ynet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קרחון גדול התנתק השבוע מקרחון גריי בדרום צ'ילה. כך הודיעו אתמול (יום ג') הרשויות במדינה, שהוסיפו כי הסיבה אינה ידועה. סביר להניח כי התחממות כדור הארץ גרמה להתנתקות החלק מהקרחון, כמו שקרה בעבר ביבשת אנטרקטיקה.

הרשויות בצ'ילה, שפרסמו תמונות מהקרחון שניצק ברשתות החברתיות, אמרו כי אורכו של הקרחון הוא 380 מטרים ורוחבו 350 מטרים והוא צף בימים אלה בפארק שנמצא בחלק הדרומי של יבשת דרום אמריקה.

עובדים ב פארק הלאומי טורס דל פיינה, שם ניתק הקרחון, אמרו כי מקרה כזה קרה לאחרונה בראשית שנות ה-90' של המאה הקודמת.

הפארק עצמו נמצא בדרום הרחוק של צ'ילה, בדרך אל "ארץ האש". בפארק יש שילוב מסחרר של צוקים פראיים המזדקרים בתלילות מעל למישורים הצחיחים של המדבר הפטגוני, לגונות בשלל צבעי כחול ואגמים. יש בה לשונות קרח בוהקות בלבן, חריצים בצבע כחלחל שצבעם הולך ומתחזק ככל שמביטים לעומקם פנימה, עושר של בעלי חיים ותצפיות משגעות.

בחודש יולי התנתק קרחון במשקל טריליון טון ממדף קרח במערב אנטארקטיקה. שטחו של אותו קרחון כפול מגודלה של לוקסמבורג וגדול פי 4 משטחה של לונדון. אחרי ההתנתקות החל הקרחון לנוע בים ודל באוקיינוס הדרומי. "הקרחון הוא אחד הגדולים שתועדו אי פעם וקשה לחזות את ההתקדמות שיעשה בעתיד", אמר אז אדריאן לוקמן מאוניברסיטת סוונזי. לוקמן הוא חוקר בכיר בפרויקט MIDAS, שעוקב אחרי מדפי קרח כבר שנים.

‭

# data[].attributes.attachment_link.title
כדור הארץ מתחמם: קרחון גדול התנתק בדרום צ'ילה

# data[].attributes.attachment_link.description
קרחון גדול התנתק השבוע מקרחון גריי בדרום צ'ילה. כך הודיעו אתמול (יום ג') הרשויות במדינה, שהוסיפו כי הסיבה אינה ידועה. סביר להניח כי התחממות כדור הארץ גרמה להתנתקות החלק מהקרחון, כמו שקרה בעבר ביבשת אנטרקטיקה.

# data[].attributes.attachment_caption
1)השמיים נצבעו בכתום בעיראק. 2)כפעם בשבוע יש סופת חול בעיראק לאחרונה. 3)כל פעם שיש שם רוח יש גם אבק וחול.

# data[].attributes.headline
ליהיא שטרן וליה שמש 

# data[].attributes.subject
ליהיא שטרן וליה שמש 

# data[].attributes.body
הכתבה הועלתה לאתר ynet ב18.05.22 ונכתבה עי ידי אלכסנדרה לוקש.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השמיים נצבעו בכתום: לפחות סופת חול אחת בשבוע פוגעת בעיראק בשבועות האחרונים, ובמדינה אומרים כי מדובר ברצף הכי קשה שהיה בעשורים האחרונים. בשל המצב הקשה הכריזו אתמול (יום ג') הרשויות בבגדד על יום חופש במוסדות השלטון במדינה, כולל מוסדות החינוך. רק שירותי הבריאות, המטפלים במאות בני אדם הסובלים מקשיי נשימה כתוצאה מסופות החול, פועלים כרגיל.

# data[].attributes.attachment_link.title
עיראק נצבעה בכתום: "תוצאה של שינויי האקלים"

# data[].attributes.attachment_link.description
השמיים נצבעו בכתום: לפחות סופת חול אחת בשבוע פוגעת בעיראק בשבועות האחרונים, ובמדינה אומרים כי מדובר ברצף הכי קשה שהיה בעשורים האחרונים. בשל המצב הקשה הכריזו אתמול (יום ג') הרשויות בבגדד על יום חופש במוסדות השלטון במדינה, כולל מוסדות החינוך. רק שירותי הבריאות, המטפלים במאות בני אדם הסובלים מקשיי נשימה כתוצאה מסופות החול, פועלים כרגיל.

# data[].attributes.attachment_link.title
האם התפלה היא התשובה למשבר האקלים והמחסור הגדל במים?

# data[].attributes.attachment_link.description
בעת הזו, בעידן של שינוי אקלים ומתוך ראייה ארוכת טווח, אנו מחויבים לפעול לאיזון בין אספקת המים לאנושות ובין המים שיובטחו לזרימה הטבעית בסביבה. דעה לרגל יום המים הבינלאומי החל היום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מצב חירום באנגליה עקב גל חום היסטורי, שעשוי להביא לטמפרטורות של יותר מ-40 מעלות. מחר הן יטפסו עוד יותר: "חום אכזרי שיביא למוות". רכבות צומצמו מחשש שמסילות יתעקמו, בתי ספר עברו לזום ותורים רפואיים בוטלו. גם בצרפת עשוי להישבר שיא החום, עוד 8,000 יפונו בשריפות ליד בורדו. מוות שני בספרד

# data[].attributes.attachment_link.title
"לוהט יותר ממדבר סהרה": בריטניה בדרך לשבור את שיא החום

# data[].attributes.attachment_link.description
מצב חירום באנגליה עקב גל חום היסטורי, שעשוי להביא לטמפרטורות של יותר מ-40 מעלות. מחר הן יטפסו עוד יותר: "חום אכזרי שיביא למוות". רכבות צומצמו מחשש שמסילות יתעקמו, בתי ספר עברו לזום ותורים רפואיים בוטלו. גם בצרפת עשוי להישבר שיא החום, עוד 8,000 יפונו בשריפות ליד בורדו. מוות שני בספרד

# data[].attributes.headline
יובל מורגנשטרן אוהד נוף

# data[].attributes.subject
יובל מורגנשטרן אוהד נוף

# data[].attributes.body
הכתבה פורסמה באתר ווינט בתאריך 31/8/2022 על ידי יוגב ישראלי.
תופעה:
מוות של דולפינים בים השחור בעקבות שימוש בנשק שפוגע בשמיעה שלהם ומונע מהם להשיג מזון.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדען אוקראיני העריך כי כ-5,000 דולפינים מתו בים השחור בחצי השנה האחרונה בשל המלחמה בין שתי המדינות. לדבריו, סונרים המשמשים ספינות מלחמה רוסיות, משבשים את חוש השמיעה של הדולפינים וכך הם לא יכולים לנווט על מנת למצוא מזון

# data[].attributes.attachment_link.title
מלחמת רוסיה-אוקראינה: הדולפינים משלמים מחיר כבד

# data[].attributes.attachment_link.description
מדען אוקראיני העריך כי כ-5,000 דולפינים מתו בים השחור בחצי השנה האחרונה בשל המלחמה בין שתי המדינות. לדבריו, סונרים המשמשים ספינות מלחמה רוסיות, משבשים את חוש השמיעה של הדולפינים וכך הם לא יכולים לנווט על מנת למצוא מזון

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בסוף שנת 2006 נולדה בארה"ב תעלומה - לאן נעלמות הדבורים? זו תעלומה, משום שכשמסתכלים על כוורות הן נראות כאילו הדבורים הפועלות יצאו "לעשות סידורים" ופשוט לא חזרו. לא רואים בכוורת דבורים מתות רבות, דבר שהיה מעיד על מחלה קשה, יש בה אוכל וגלמים שנשארו בכוורת (עדות לכך שלא רעבו למוות) והכוורת אינה הרוסה - אלמלא כן היא הייתה ננטשת. ובכל זאת הדבורים נעלמו.

מאז החשיפה המקורית, מדי שנה מדווחים חקלאים על ירידה דרמטית במספרן של דבורי הדבש, שבמצטבר הגיעה כבר לשליש מכלל הדבורים! עם הזמן התברר שהבעיה אינה מוגבלת רק לארה"ב אלא מתפשטת לעולם כולו והגיעה גם לישראל. חוקרים רבים מנסים כיום לגלות את הגורם לתופעה, שבגלל סממניה נקראת "הפרעת התמוטטות המושבה".

דבורה מאבקת פרח | התמונה לקוחה מוויקיפדיה

מושבת דבורים מורכבת משלושה סוגים של דבורים: מלכה, פועלות וזכרים. תפקיד המלכה והזכרים הוא לדאוג לדור הבא, והפועלות עושות את כל השאר: התחזוקה של הכוורת, החל בבנייתה וכלה בהאכלת הזחלים והמלכה. התצפיות מעידות שהפועלות יוצאות מהכוורת בחיפוש אחר מזון ואינן חוזרות, וכתוצאה מכך יש ירידה משמעותית במספר הדבורים בכוורת. נראה שכמה גורמים חוברים יחד כדי לגרום לתהליך הזה, בין השאר עליה בתחלואה, ירידה בנגישות למזון הטבעי והרעלה מחומרי הדברה.

חומרי ההדברה הנפוצים כיום בחקלאות הם רעלנים עצביים (נוריוטוקסינים) הקרויים נאוניקוטינואידים. מדובר בחומרים שמרעילים את מערכת העצבים של החרקים ומשפיעים עליהם בדומה להשפעה של גז עצבים על מערכת העצבים שלנו ושל יונקים אחרים. חשיפה לריכוז גבוה של הרעלנים האלה גורמת להתכווצות מתמשכת של השרירים ובסופו של דבר למוות.

חומרי ההדברה הללו משפיעים כמעט רק על חרקים, ולא על היונקים שצורכים את הצמחים המטופלים בהן - כלומר אנחנו כשמדובר בפירות וירקות, וחיות המשק שלנו במקרה של חציר. חרקים הניזונים מהעלים, לעומת זאת, נחשפים לריכוזים גבוהים של חומרי הדברה שגורמים למותם.

ריכוז חומרי ההדברה הללו בצוף ובאבקה הוא הרבה יותר נמוך ובעבר חשבו מומחים שהוא אינו פוגע כלל בדבורים הניזונות מהצמחים. אולם כיום מחקרים מצביעים על כך שחומרי ההדברה בכל זאת פוגעים בדבורים, כנראה בגלל הצטברות מתמשכת בגופן.

נמצא שהצטברות חומרי ההדברה, ובמיוחד של הרעל הנקרא אימידכלופריד, בגופן של הדבורים, משפיעה עליהן בדרכים רבות. השפעה אחת היא החלשת הדבורים - פגיעה ביכולתן להתגבר על מחלות, לאסוף מזון ולהתרבות. כמו כן נמצא שהרעל פוגע ביכולת הלמידה שלהם, דבר שעלול להתבטא בפגיעה בהתמצאות במרחב, ולכן לא מאפשר להן למצוא את דרכן חזרה לכוורת ופוגע גם ביכולת הדבורים לאסוף מזון. לבסוף, השפעת חומרי ההדברה הופכת את הדבורים רגישות יותר לפגיעה מגורמים אחרים.

הדבורים ואנחנו
מתבקשת כמובן השאלה: אז מה? ובכן, מתברר שהיעלמות הדבורים מסוכנת לעולם כולו. אמנם אנחנו איננו שמחים אף פעם לראות דבורים כשאנחנו אוכלים תפוח על הדשא בחוץ, אבל חשוב לנו שהדבורים שימלאו את תפקידן - אנחנו תלויים בהן כדי שבכלל יהיה לנו תפוח, שלא לדבר על תפוח בדבש.

נוסף על הדבש שהדבורים מייצרות, הן גם המאביקות העיקריות של האוכל שאנחנו אוכלים. גידולים כמו שקדים, שזיפים, תפוחים, אגסים, דובדבנים, מלונים, אבטיחים, תות שדה, חמניות, בצל, תלתן וכותנה תלויים כולם בדבורים להאבקה, שבלעדיה לא ייווצרו הפירות שאנחנו אוכלים ולא יהיה דור המשך לצמח. לכן, אם הדבורים ימשיכו להיעלם בקצב כזה, עולה חשש אמיתי להיעלמות המזון שאנו וחיות המשק שלנו אוכלים.

הצעד הראשון להצלת הדבורים הוא להיות מודעים לסכנה הקיומית שבה הן נמצאות. הצעד הבא יהיה נקיטת צעדים להצלתן. בזכות הממצאים המחקריים החליטו כבר מדינות מסוימות לאסור על השימוש בחומרי ההדברה המסוכנים לדבורים. ככל שיתקדמו המחקרים בנושא ויגבר הלחץ על הממשלות לדאוג לדבורים, אולי עתידן יהיה טוב יותר.

דרוש גם מימון לחברות שמנסות למצוא פתרונות לבעיות האחרות - דוגמת חברת Beeologics הישראלית שמפתחת תרופה המבוססת על RNAi ותעזור לדבורים להילחם באחד הווירוסים המנצלים את היחלשותן.

בינתיים, כפי שמסכמת מרלה ספיבק בהרצאתה על מצב הדבורים בסרטון המצורף למטה, אם כל אחד ואחת מאיתנו יעשו מאמץ קטן וישתלו פרחים מתאימים לדבורים, בלי חומרי הדברה, אולי נציל לפחות דבורה אחת בישראל. והרי כל המציל נפש אחת...

הרצאתה של מרלה ספיבק מפרויקט TED. הסרטון תורגם בידי שלמה אדם

ד"ר טלי מלקמן-זהבי
בוגרת מכון ויצמן למדע

הערה לגולשים
אם אתם חושבים שההסברים אינם ברורים מספיק או אם יש לכם שאלות הקשורות לנושא, אתם מוזמנים לכתוב על כך בפורום ואנו נתייחס להערותיכם. הצעות לשיפור וביקורת בונה יתקבלו תמיד בברכה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לאן נעלמות הדבורים?

# data[].attributes.attachment_link.description
13; בסוף שנת 2006 נולדה בארה"ב תעלומה - לאן נעלמות הדבורים? זו תעלומה, משום שכשמסתכלים על כוורות הן נראות כאילו הדבורים הפועלות יצאו "לעשות סידורים" ופשוט לא חזרו. לא רואים בכוורת דבורים מתות רבות, דבר שהיה מעיד על מחלה קשה, יש בה אוכל וגלמים שנשארו בכוורת (עדות לכך שלא רעבו למוות) והכוורת אינה הרוסה - אלמלא כן היא הייתה ננטשת.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
40 ס"מ גשם ירדו תוך שעתיים במחוז מארקה במרכז איטליה - שליש מהכמות השנתית: "זה היה צונאמי". עיירות הוצפו, תושבים טיפסו על עצים וגגות. מומחים מציינים שמשבר האקלים מקשה על חיזוי שיטפונות: "טעימה ממה שמחכה לנו"

# data[].attributes.attachment_link.title
"פצצת מים" באיטליה: 10 הרוגים בשיטפונות

# data[].attributes.attachment_link.description
40 ס"מ גשם ירדו תוך שעתיים במחוז מארקה במרכז איטליה - שליש מהכמות השנתית: "זה היה צונאמי". עיירות הוצפו, תושבים טיפסו על עצים וגגות. מומחים מציינים שמשבר האקלים מקשה על חיזוי שיטפונות: "טעימה ממה שמחכה לנו"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דעות | פני הארץ

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב

שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה

קריאת זן הדפיסו כתבה

קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב

גורל הכנרת מעסיק יותר מתמיד את המומחים בתחום בכלל ואת אנשי רשות המים בפרט, בעקבות המפלס הנמוך של האגם בשנים האחרונות. עיסוק זה הוליד כמה הסברים למצב ולהשלכות שיש לכך ש המפלס נמצא זמן ממושך מתחת לקו האדום התחתון. חלק מהמומחים מעריכים, שבאזור הכנרת מורגשת השפעתם של שינויי אקלים שמחוללת פעילות האדם. התוצאה היא רצף של חמש שנות בצורת באזור וירידה בכמות המשקעים, הנמשכת כמה עשורים. השבוע התפרסם בכתב העת "Journal of Hydrology" מאמר מאת שניים מאנשי הרשות, דרור פז ועמיר גבעתי, של גיולאם תירל, מומחה ממרכז מחקר בצרפת, ושל פרופ' דניאל רוזנפלד מהאוניברסיטה העברית. במאמר נבחנו כמה מודלים של שינויי אקלים, תוך כדי השוואה למגמות המשקעים באגן ההיקוות של הכנרת בעשורים האחרונים. לפי תחזית הכותבים, צפויה הזרימה בנהר הירדן, מקור המים העיקרי של הכנרת, להצטמצם בשיעור של 12%-22% ואף יותר מכך במאה הקרובה, מגמות שהן "דרמטיות בעבור האזור, בכל הקשור לזמינות מים ומחסור במים".

# data[].attributes.attachment_link.title
האגם העגום: אחרי שגרם לירידת המפלס בכנרת, האדם נחלץ לעזרתה

# data[].attributes.attachment_link.description
דעות | פני הארץ קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב שמרו שמרו את הכתבה לרשימת הקריאה קריאת זן הדפיסו כתבה קבל התראות בתיבת הדואר האלקטרוני שלך עבור כתבות מ צפריר רינת עקוב גורל הכנרת מעסיק יותר מתמיד את המומחים בתחום בכלל ואת אנשי רשות המים בפרט, בעקבות המפלס הנמוך של האגם בשנים האחרונות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
זווית- סוכנות ידיעות למדע ולסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
מה הקשר בין עכברת לשינוי האקלים?

# data[].attributes.attachment_link.description
שינויי האקלים מתרחשים כאן ועכשיו גם אצלנו: מי הים במזרח הים התיכון התחממו ב-30 השנים האחרונות ב-3 מעלות צלזיוס; דו”ח חדש של השירות המטאורולוגי הישראלי חשף

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דו"ח חדש של האו"ם בנושא שינויי האקלים קובע כי אם לא נפעל מיד להפחתת פליטות גזי החממה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ תעלה בין השנים 2030 ל-2052 ב-1.5 מעלות יותר מזו שנמדדה בזמן המהפכה התעשייתית. המשמעות היא שנחווה יותר תקופות יבשות ובצורות, ויותר אירועים קיצוניים של מזג אוויר כגון גשמים חזקים והצפות, שהקרחונים יימסו וגובה פני הים יעלה, שכמות הפליטים תגדל ושיפרצו מגפות שונות, שהמגוון הביולוגי ייפגע וגם שמחירי המזון והמחייה יעלו. ומה צריך לעשות? בעיקר לעבור לאנרגיות מתחדשות במקום להמשיך ולשרוף דלקים פוסיליים, הן לייצור חשמל והן במגזר התחבורה, אך גם לחסוך באנרגיה ובמשאבים ולשנות התנהגות.

אם אתם עדיין לא מבינים איך כל זה קשור אליכם או משפיע עליכם, אז אפשר לקחת דוגמה מהווניל. מחירי הווניל בעולם מאמירים לשחקים, והמחסור בווניל מאיים על הצלחת שלנו, ובמילים פשוטות תתחילו לדמיין עולם ללא גלידת וניל - הגלידה הפופולרית ביותר בעולם, ללא קינוחים שונים, ללא מגוון מוצרי מזון-יוגורט, גבינות ועוד, ואפילו ללא ליקרים ומשקאות חריפים כמו בורבון.

מה קרה אתם שואלים? ובכן, כ-80% מהווניל האיכותי בעולם מגיע מהאי מדגסקר שבאוקיינוס ההודי, שם גידול הווניל הוא גם אחד ממקורות הפרנסה וממרכיבי התל"ג (תוצר לאומי גולמי) העיקריים. אולם תקופות יובש ארוכות שפקדו את האי בשנים האחרונות, וסופה טרופית אימתנית שפגעה באי במרץ 2017, הובילו לפגיעה אנושה במטעי הווניל וביבול של הפרי, שמשמעם היצע נמוך וביקוש גובר. מעבר ל"כוחות השוק", אי הוודאות לגבי כמות ואיכות הגידולים השנה, ואפילו כניסה של ארגוני פשע לתמונה, גרמו לעלייה מתמדת במחיר הווניל, עלייה שמורגשת בכל העולם, וכמובן גם להשלכות נרחבות על המשק המקומי.

המחסור והמחיר הגבוה הובילו גם לחיפוש אחר חלופות, אם בדמות גידול של וניל בארצות אחרות כמו הודו ואוגנדה, ואם בשימוש בתחליפים זולים וסינטטיים. במקביל, החלו גם ניסיונות לגדל וניל בתנאי חממה מבוקרים. אבל ברור לכולם שמלבד העובדה שהטעם לא יהיה אותו הטעם, ייקחו כמה שנים עד שהחלופות השונות יספקו את הדרישה.

"אפקט הווניל" הוא רק דוגמה אחת להשפעה של שינויי האקלים על המזון של כולנו. במהלך השנים האחרונות נפגעו גם גידולי הקפה, ההל והקקאו, אבל לא רק גידולים אקזוטיים או גידולי מותרות נפגעו, אלא גם גידולים של פירות וירקות שונים, מענבים ותפוחים ועד לעגבניות. שינויי האקלים משפיעים באופן ישיר על כמות היבולים, אבל מובילים גם למפגעים משניים כגון שגשוג של וירוסים ופטריות ופלישה של מינים שונים שפוגעים בגידולים. אך מעל לכל החשש הגדול הוא שתופעות אלה, מבצורת או הצפות ועד פגיעה ממזיקים, יפגעו בגידולים מרכזיים כמו חיטה, תירס או אורז.

השינויים באקלים לא מאיימים רק על הכמות אלא גם על האיכות והטעם של הפירות והירקות, כאילו שלא מספיקה לנו ההשפעה של ההנדסה הגנטית על הטעם ועל המרקם של היבולים. מחקרים שונים מראים כי עלייה בריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה, משפיעה על המרכיבים השונים של מוצרי מזון בסיסיים כמו אורז, מהוויטמינים והמינרלים שבצמח ועד לכמות החלבון.

אז מה אנחנו יכולים ללמוד מכל אלה? שלפליטות גזי חממה ולהתחממות הגלובלית יש מגוון השפעות ישירות ועקיפות, ושתהליכים מעשי ידי אדם חוזרים ומשפיעים על האנושות כמו בומרנג. כמו כן, אפקט הווניל הנוכחי ממחיש את המשמעות של הגלובליות של התהליכים הללו, וכיצד שינוי במקום אחד משפיע על מקום אחר.

יתרה מכך, עליית מחירי הווניל יכולה להמחיש כיצד שינוי מקומי וקטן יכול להוביל לשינוי גלובלי נרחב, כפי שמתואר בתורת הכאוס בעזרת "אפקט הפרפר". אפקט זה מתאר תופעה שבה פרפר המנפנף בכנפיו בזמן נתון במקום כלשהו בעולם, כלומר מבצע שינוי קטן ומקומי, יוצר הפרש לחצים מקומי וטורבולנציה המאופיינת בזרימה לא מסודרת ומערבולית, ויכול להתחיל שרשרת של התרחשויות שבסופן יתקיים במרחק רב שינוי גדול, למשל סופת הוריקן. מקרה זה ממחיש כיצד יש למערכות גדולות ודינאמיות תלות בשינויים קטנים בתנאי ההתחלה, וכיצד לכל אחד יכולה להיות השפעה על הסביבה. אפקט הפרפר ממחיש גם את החשיבות של הפרטים הקטנים, גם אלה שנדמה לנו לפעמים שאינם חשובים.

אומרים ש"אלוהים נמצא בפרטים הקטנים", כלומר שלא פעם הפרטים הקטנים חשובים יותר מהעקרונות ומהרעיונות הגדולים, והפרטים הקטנים, שלא פעם נופלים בין הכיסאות, הם דווקא המקום שבו כל אחד מאיתנו יכול להיות שותף ולהוביל שינוי. אז אם שאלתם את עצמכם פעם "למה איכפת לי מההתחממות הגלובלית?" התשובה נמצאת גם בגלידת הווניל האהובה עליכם או במחיר האורז.
פרופ' עדי וולפסון הוא חוקר במרכז לתהליכים ירוקים במכללה האקדמית להנדסה ע"ש סמי שמעון ומחבר הספר "צריך לקיים - אדם, חברה וסביבה: לקחי העבר ואחריות לעתיד" (פרדס, 2016).

# data[].attributes.attachment_link.title
סכנת שינוי האקלים: מה אפשר ללמוד מ"אפקט הווניל"?

# data[].attributes.attachment_link.description
דו"ח חדש של האו"ם בנושא שינויי האקלים קובע כי אם לא נפעל מיד להפחתת פליטות גזי החממה, הטמפרטורה הממוצעת בכדור הארץ תעלה בין השנים 2030 ל-2052 ב-1.5 מעלות יותר מזו שנמדדה בזמן המהפכה התעשייתית.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מפלס הים, המושפע משינויי האקלים, מכווץ את האי גהורמרה שנה אחר שנה. תושבים רבים מוכנים לעזוב את האי אם הממשלה תספק להם בחינם קרקע חלופית באזור בטוח יותר, אבל לפי שעה הם לא זוכים למענה

מפלס הים הגואה מכווץ את האי גהורמרה שבהודו שנה אחר שנה. תושביו רוצים לעזוב את בתיהם, אולם רבים מהם אומרים שהם לא יכולים להרשות לעצמם לעשות זאת מיוזמתם.

# data[].attributes.attachment_link.title
תושבי אי נעלם בהודו חוששים לחייהם, אולם אין בידיהם מספיק כסף כדי לעזוב

# data[].attributes.attachment_link.description
מפלס הים, המושפע משינויי האקלים, מכווץ את האי גהורמרה שנה אחר שנה. תושבים רבים מוכנים לעזוב את האי אם הממשלה תספק להם בחינם קרקע חלופית באזור בטוח יותר, אבל לפי שעה הם לא זוכים למענה מפלס הים הגואה מכווץ את האי גהורמרה שבהודו שנה אחר שנה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במערב התיכון של ארה"ב יתמודדו בימים הקרובים עם גל קור קיצוני. החזאים מעריכים שבשני שלישים מהשטח היבשתי של ארה"ב (כל המדינות מלבד הוואי) יהיו טמפרטורות מתחת לאפס. לפי CNN גל הקור ישפיע על כ-220 מיליון איש - 75% מאוכלוסיית השטח היבשתי.

עוד סיפורים מהעולם ב עמוד הפייסבוק של דסק החוץ

כבר אתמול הייתה באזור סופת שלגים. החזאים מזהירים ממזג אוויר שמסכן את חיי התושבים. שירות החיזוי הלאומי בארה"ב מעריך שהמצב ישתפר רק בסוף השבוע. עד כה גבה גל הקור את חייהם של שני אנשים, במינסוטה ובאילינוי. טום סייטר, חזאי CNN, אמר: "אם אתם בני 25 ומטה - מעולם לא חוויתם קור כזה". במערב התיכון סגרו בתי ספר וחנויות, וטיסות נדחו או בוטלו.

הסיבה לגל הקור הקיצוני היא המערבולת הקוטבית, שבדרך כלל משתוללת בקוטב הצפוני אך כעת נדדה דרומה. היא מביאה לארה"ב אוויר קפוא. "האוויר הארקטי שמגיע מקנדה ישפיע עלינו במשך כמה ימים", אמרו במרכז החיזוי הלאומי.

"אחר הצהריים ירד מעט שלג גם באזור וושינגטון הבירה. בגלל שקר כל כך ברביעי לא תהיה התחממות. תצטרכו לחכות עד סוף השבוע בשביל לראות טמפרטורות גבוהות יותר", אמר החזאי ריצ'רד באן.

במערב התיכון מצפים לטמפרטורות נמוכות במיוחד, שבגלל השלג והרוחות ירגישו לתושבים קפואות עוד יותר. שירות החיזוי הלאומי מעריך שבאזור שיקגו ירגישו התושבים טמפרטורות של עד מינוס 46 מעלות.

המושל ג'.ב פריצקר אמר שמזג האוויר עלול לגרום למכת קור בתוך דקות. "זאת סופת חורף עם פוטנציאל היסטורי שתביא קור קיצוני למדינה שלנו. כל תושבי אילינוי חייבים להתכונן".

הטמפרטורה הנמוכה ביותר אמורה להיות במינסוטה - מינוס 34 מעלות, שתרגיש כמו מינוס 51. התחזית למילווקי היא מינוס 33 מעלות, שירגישו כמו מינוס 45.

בוויסקונסין יצטברו לפי ההערכות 50 ס"מ שלג, ובאילינוי יצטברו כמעט שני מטרים. השלג יכול להגיע אפילו לאלבמה ולמיסיסיפי. גם בחלקים מעמק אוהיו, ובאזורים האגמים הגדולים, צפוי להיות מזג אוויר מקפיא.

בחלקים בצפון ג'ורג'יה ומרכזה מצפים לפחות ל-5 ס"מ שלג בימים הקרובים, לברד ולשכבות קרח בכבישים המהירים. היום סגר המושל בריאן קמפ את משרדי הממשל המקומי ב-35 מחוזות. גם בתי ספר ברחבי ג'ורג'יה נסגרו. מדינות במערב התיכון הכריזו על מצבי חירום, מוויסקונסין ומישיגן עד לאלבמה ומיסיסיפי.

גל הקור פוגע כאמור גם בתנועת המטוסים. יותר מ-1,200 טיסות נדחו או בוטלו. חברת דלתא איירליינס אמרה שהיא תתחשב בנוסעים שייפגעו ממזג האוויר בשיקגו, דטרויט ואזורים אחרים במערב התיכון, ולא תחייב את מי שישנה את מועד הטיסה שלו.

# data[].attributes.attachment_link.title
50 מתחת לאפס: גל קור קיצוני בארה"ב

# data[].attributes.attachment_link.description
במערב התיכון של ארה"ב יתמודדו בימים הקרובים עם גל קור קיצוני. החזאים מעריכים שבשני שלישים מהשטח היבשתי של ארה"ב (כל המדינות מלבד הוואי) יהיו טמפרטורות מתחת לאפס. לפי CNN גל הקור ישפיע על כ-220 מיליון איש - 75% מאוכלוסיית השטח היבשתי. עוד סיפורים מהעולם ב עמוד הפייסבוק של דסק החוץ כבר אתמול הייתה באזור סופת שלגים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר האקלים מכה בנו - ובעוצמה. החודש האחרון היה רצוף באירועי מזג אוויר קיצוניים ותכופים בכל העולם, אירוע רודף אירוע. גלי חום, סופות וממטרים עזים, שגרמו לשריפות והצפות, וגם להרוגים ונעדרים ולהרס רב של בתים ותשתיות בגרמניה. אך האם הסיפור הוא רק מזג אוויר, או שאנחנו עושים לעצמנו הנחות? האם ההתייחסות לכל אלה כאילו היו אירועי קיצון נקודתיים ובלתי קשורים נכונה? והאם הרצף לא מעיד שקורה כאן משהו גדול, כלומר שינויי אקלים? ובכלל למה אנחנו מפחדים כל כך להודות שיש משבר אקלים?

הקיץ רק התחיל, ומשלהי יוני ועד לימים אלה של אמצע יולי משבר האקלים נותן שוב ושוב את אותותיו, עם שיאים חדשים שנשברים בכל העולם. טמפרטורות השיא תחת ובצפון אמריקה עלו עד כמעט 50 מעלות צלזיוס, כפי 2 מהממוצע בעונה באזור, וחודש יוני נרשם כחם ביותר בהיסטוריה. כמה ימים אחר כך, אפף שרב כבד את מערב ארה"ב, והטמפרטורה שנמדדה ב"עמק המוות" בקליפורניה, האזור הנמוך, היבש והחם ביותר בארה"ב ואחד החמים ביותר בכדור הארץ, עמדה על 54.4 מעלות צלזיוס - הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם על כדור הארץ, והשוותה שיא מאוגוסט שעבר. כל אלה גרמו גם למאות הרוגים ונעדרים, לשריפות ענק, לפגיעה משמעותית בתשתיות ולהרס של בתים. דיווח אחר הציג ממצא מפחיד, על פיו גל החום בצפון אמריקה הביא למותם של מיליוני יצורים ימיים.

טמפרטורות שיא נמדדו גם בצד השני של העולם. בעיר ג'ייקובאבד שבפקיסטן נמדד עומס חום המשלב בין טמפרטורה גבוהה ולחות, ששווה ערך ל-52 מעלות צלסיוס, ובעיר ג'אח'רה בכוויית נמדדה טמפרטורת שיא של 53.5 מעלות צלסיוס.

לצד גלי החום הופיעו גם סופות עזות, ממזרח למערב. ביפן, בעיירה אטומי ליד טוקיו, ירדו 313 מ"מ של גשם ב-24 שעות, מעל לממוצע של חודש יולי כולו (242 מ"מ), ולמרות שגשמים כבדים, הצפות ומפולות בוץ הם אירועים שבשגרת עונת הגשמים במקום, מדובר היה באירוע קיצוני. בסוף השבוע הקודם הכתה בחוף המזרחי של ארה"ב ובקאריביים, עם גשמים עזים, רוחות עזות והצפות, לרבות הצפת כמה מתחנות הסאבווי בניו-יורק. כמה ימים אחר כך בחלקים של לונדון ירדה בשעה אחת כמות גשם שיורדת בממוצע בחודש שלם, ובמערב אירופה, בעיקר בגרמניה ובבלגיה, ירדו ממטרים כבדים ונהרות עלו על גדותיהם, סוחפים איתם למותם עשרות אנשים וזורעים הרס רב , במראות שלא נראו שם שנים ארוכות בקיץ ואפילו בחורף.

החום הכבד לא פוסח גם עלינו, ולמרות שגרת החום של הקיץ הישראלי אנחנו בעיצומו של שרב כבד שיטפס עוד לשיאים ביומיים הקרובים. בצעד לא אופייני משרד הבריאות וכוחות ההצלה פנו לציבור והזהירו אותו מהחום הכבד, ואף המליצו להרבות בשתייה ולהימנע מלהסתובב ברחובות שלא לצורך.

אין ספק, השיאים הללו "מצטלמים טוב" ומעלים את רמת האדרנלין בגוף, הרי כולנו אוהבים לשבור שיאים. אבל למרות שהם הופכים להיות יותר ויותר שגרתיים, אנחנו עדיין מתעקשים להיצמד למינוח מזג אוויר קיצוני ולא להתמודד עם משבר האקלים. אולי כי קל יותר לדבר על משהו נקודתי, חולף, שכביכול לא קשור אלינו ולא נמצא תחת ידנו, מאשר לקחת אחריות על מעשינו ולשנות הרגלים. אולם גם כשסוף סוף מדברים על ההקשר הרחב, כלומר על משבר האקלים על הגורמים לו ועל תוצאותיו, כמו גם על החשש שמה שאנחנו רואים עכשיו הוא רק פרומו למה שהולך להיות כאן בהמשך, אנחנו, כהרגלנו, שוכחים וממהרים לשיא הבא.

(צילום: טלי בר, איגוד ערים כינרת)

משבר האקלים לא מתחיל ולא נגמר באירועי קצה של מזג אוויר, גם אם אלה הופכים תכופים יותר וקיצוניים יותר. משבר האקלים מתבטא בכל רגע ורגע בשינויים קטנים, מקומיים וגלובליים, בשגרה. מדובר בשינויים ממושכים ומתמידים, שלרוב אפילו אינם נראים לעין. שינוי הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ, שינוי משרעת הטמפרטורה בין היום ללילה, שינוי ריכוז גזי החממה באטמוספרה וריכוז החמצן באוקיינוסים. והשינויים הללו, כמו באפקט דומינו, גוררים שינויים נוספים. הקרחונים נמסים לאט לאט, טיפה אחר טיפה ובעקביות, ורק לאחרונה דווח כי חלק מהים הארקטי בקרבת הקוטב הצפוני, באזור המכונה "אזור הקרח האחרון", הולך ונעלם גם הוא, כנגד כל הציפיות.

דיווח אחר הראה כי זרם הגולף המניע את מי האוקיינוס האטלנטי מאט משנה לשנה, ומחקר חדש הראה כי יערות האמזונס שפעם היו גורם מרכזי בקליטה וקיבוע של פחמן מהאטמוספרה בתהליך הפוטוסינתזה, היום פולטים יותר גזי חממה בשל שריפות ותהליכי גסיסה וריקבון , ולמעשה מאיצים את ההתחממות הגלובלית. וכמובן שהשינויים באקלים לצד הפיתוח האנושי משפיעים גם על המגוון הביולוגי, שהולך ומתדלדל, בתהליך שכבר קיבל את הכינוי "ההכחדה השישית"-רק שהפעם מדובר בהכחדה מעשה ידי אדם. זאת ועוד, מחקר שפורסם לאחרונה מצביע על כך שמשבר האקלים גובה כבר כיום בכל שנה כ-5 מיליון מתים, שהם כ-10% מהתמותה הגלובלית.

השינויים הללו, שבשגרה, הם לב ליבו של המשבר, והם גם אלה שגורמים לאירועי הקיצון. לכן גם ההערכות צריכה להיות ליום יום ולא רק לאירועי קיצון. צריך להיערך להתמודד עם החום ועם הגשמים העזים, למשל להוסיף הצללה ברחובות ולהתמקד בחלחול מי גשם ולא רק בניקוז. צריך לעשות שינויים, קטנים כגדולים, בהרגלים שלנו, לדוגמה להפחית את צריכת המזון מהחי ואת בזבוז המזון, להמעיט את השימוש בתחבורה פרטית ולעבור לתחבורה ציבורית, להתייעל בצריכת החשמל ועוד.

משבר האקלים מתרחש לרוב מתחת לפני השטח, וגם מתחת לרדאר של התקשורת ושלנו, אבל ההשלכות שלו אדירות, כבר עכשיו וגם לטווח הרחוק. שינויי מזג אוויר נקודתיים ומקומיים הם סימן לשינויי אקלים נרחבים ויותר, וכל שיא חדש שנשבר הוא נורת אזהרה לבאות. מרבית המומחים טוענים שנותר לנו חלון צר של כעשור כדי לעשות שינויים הכרחיים ומשמעותיים, והדרך לשם חייבת להתחיל בהכרה בעובדות ובהתמודדות עם המציאות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מזג האוויר השתגע בעולם בגלל משבר האקלים

# data[].attributes.attachment_link.description
בגרמניה גבו הצפות את חייהם של יותר מ-160 בני אדם, ביפן ירדו גשמים עזים, בצפון אמריקה נרשמו שיאי חום חדשים, ואצלנו גם יהיה חם מהרגיל בימים הקרובים. לכל אלו יש סיבה אחת - משבר האקלים. ומה שאנחנו רואים היום הוא רק קצה הקרחון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"הקרחון נאחז היום בציפורניים, ועלינו לצפות לשינויים גדולים על פני לוחות זמנים קטנים בעתיד, אפילו משנה לשנה, ברגע שהקרחון ייסוג מעבר לרכס הרדוד בשלו", אומר רוברט לאטר, גיאופיזיקאי ימי ואחד ממחברי המחקר. קרחון יום הדין, הממוקם במערב אנטארקטיקה, הוא אחד הרחבים ביותר על פני כדור הארץ והוא גדול יותר ממדינת פלורידה, אבל הוא רק פלג משטח הקרח של מערב אנטארקטיקה, שמחזיק מספיק קרח כדי להעלות את פני הים עד 16 רגל, לפי נאס"א. ככל שמשבר האקלים הואץ, אזור זה היה במעקב צמוד בגלל ההמסה המהירה שלו והיכולת שלו להרס חופי נרחב.

# data[].attributes.attachment_link.title
"קרחון יום הדין" מאיים לשנות את חייהם של מיליונים

# data[].attributes.attachment_link.description
"הקרחון נאחז היום בציפורניים, ועלינו לצפות לשינויים גדולים על פני לוחות זמנים קטנים בעתיד, אפילו משנה לשנה, ברגע שהקרחון ייסוג מעבר לרכס הרדוד בשלו", אומר רוברט לאטר, גיאופיזיקאי ימי ואחד ממחברי המחקר.