# data[].attributes.body
Žáci si spočítali, jakou osobní ekologickou stopu zanechává každý z nich a graficky je znázornili. Poté v týmech navrhli řešení a zpracovali je na nástěnku pro celou školu.

# data[].attributes.body
Hledali jsme listy, dělali jejich barevnou paletu a během toho.... Co to tady je?? A na více listech.. Takové bouličky... Zkoumali jsme i hálky 😉

# data[].attributes.body
Tvořili jsme různá listová pexesa - metodu práce si žáci volili sami

# data[].attributes.body
Bádali jsme, proč se listy na podzim zbarvují. Děti se zamýšlely, zda je ve všech (i nezelených) listech chlorofyl a postupně se dozvěděly, že existují i jiná barviva..

# data[].attributes.body
Barvy listí a jejich chromatografie. Chromatografie zelených, žlutých a červených listů a zjištění, že zelená není pouze zelená

# data[].attributes.body
Fenologická kampaň: Trees are beautiful
Od roku 2019 pozorujeme na naší školní zahradě fenologické změny lípy srdčité, buku lesního a lísky obecné. Data nahráváme do databáze GLOBE programu. Dlouhodobě spolupracujeme se školou z Ukrajiny, Chorvatska a Švýcarska. Svá podzimní pozorování si sdílíme i na padletu https://padlet.com/psekulic0109/byrk34u1sy5ufhhf

# data[].attributes.body
Sbírali jsme listy a vyráběli barevnou paletu. Badatelé si kladli otázky, zda všechny stromy umí stejné barvy. A proč je letošní podzim tak krásně barevný? Také jsme se zaměřili na řapík, má vždy stejnou délku a tvar? Badatele napadlo, zda zvířata upřednostňují určitou barvu potravy. Za králíky a morčata vyhrála jednoznačně zelená. Kozám je to jedno, čím více tím lépe.

# data[].attributes.body
Měřili jsme teplotu různých povrchů v okolí školy. Nejteplejší byly černé kamínky. Žáci pak říkali, že ve stínu je lépe a tak jsme zkoumali teplotu ve stínu pergoly a ve stínu vzrostlých stromů. A výsledky žáky překvapily.

# data[].attributes.body
Kolik zeleně máme v okolí školy a jak tomu bylo před 70 lety? To jsme dnes s žáky odhadovali, stříhali a lepily, měřili a porovnávali v mapách

# data[].attributes.body
Na deseti lípách před naší školou studenti provedli měření a následně vypočítali, kolik uhlíku se v nich uložilo.
Pozn.: Lípy si vysadila naše škola!

# data[].attributes.body
Studenti ve dvou městech měřili teploty tří různých povrchů. Na základě získaných údajů navrhli, jak města ochladit.

# data[].attributes.body
Studenti odebrali vzorky z různých zelených ploch ve městě a určovali podle barvy, která z nich má nejvíce organické hmoty. Barvy mají kódy podle GLOBE klasifikace.

# data[].attributes.body
Červená a žlutá,
to jsou barvy podzimu.
Kam poděla se zelená?
A proč padá listí na zimu?

I nejmladší žáčci naší školy poznávají listnaté stromy a využijí opadané listy na dekoraci školy.

# data[].attributes.body
Kdo to leze v trávě a kouká na mě právě?
Kdo postavil ty chodbičky?
A jak, když je tak maličký?
I tyto otázky si děti kladly při pozorování života v půdě. Řešily, zda blízkost hlavní silnice u naší školy ovlivňuje i živočichy pod povrchem.

# data[].attributes.body
Jak starý je náš strom?
Ten vyrostl jak hrom.
Zná ho táta, i můj děda,
tak kolik mu je teda?

Pomocí on line kalkulačky a změřením obvodu jsme zjišťovali stáří stromů v okolí naší školy. Zjistili jsme, že smrky u vchodu naší školy rostou už více jak 60 let, což potvrdila i školní kronika.

# data[].attributes.body
Jaká je naše vlastní ekologická stopa jsme si spočítali pomocí "Hry o zemi". Poté jsme vlastní stopy nakreslili a popsali, co bychom mohli změnit a vyvěsili na nástěnku.

# data[].attributes.body
S badateli jsme prozkoumali okolí školy a školní farmy. Zjistili jsme, že škola vhodně zadržuje dešťovou vodu do sudů, kterou poté zalévá rostliny v okolí školy. Našli jsme také jedno místo, kde z chrličů  teče voda na trávník, toto místo využívá školní družina a často je zde kluzko, proto badatelé navrhli panu školníkovi, aby pod chrliče umístil vhodné nádoby na zachytávání dešťové vody. Badatelé si všimli, že hladina jezírka na školní farmě je oproti stavu v červnu mnohem výš. Dále pozorovali zachycení kapek vody na lichořeřišnici. Celé bádání uzavřeli potvrzením počáteční hypotézy, že v okolí školy je dostatek míst na zadržení vody v krajině, a doplnili o "nenápadná" místa zadržení vody (listy lichořeřišnice, keramické mističky ve skalce, zelená střecha na učebně, vyvýšené záhony). Také mohli závěrem konstatovat maximální využívání zachycené dešťové vody na zalévání rostlin v okolí školy.

# data[].attributes.body
Měřili jsme teplotu různých povrchů na slunci i ve stínu. Badatele překvapil rozdíl teploty trávníku o 6 °C. Také je překvapila rozdílná pocitová teplota ve stínu stromů a budov. Badatelé následně vybrali čtyři nejteplejší místa na školní farmě, kde tento týden vysadíme lípy, které škola dostala darem.

# data[].attributes.body
Kdo bere s sebou na školní zahradu krejčovský metr, pásmo a klinometr? Přece gloubáci, kteří chtějí zjistit výšku stromů. A k čemu jim to bude? Chtějí ověřit informaci, že strom je konzerva oxidu uhličitého.

# data[].attributes.body
A opravdu konzerva je! Uhlík tvoří přibližně 44 % dřeva. Výpočty krok za krokem nás provázely dřevařské kalkulačky. A teď už víme, kdy se z padlého stromu uvolní nejvíc uhlíku. Schválně: když ho necháme shnít, nebo když postavíme plot?

# data[].attributes.body
Na práci s fenologickou škálou jsme se nejprve naladili. Poznáš světadíl?

# data[].attributes.body
Jaká je teplota různých povrchů v okolí školy? Která barva auta nejvíce přitahuje sluneční paprsky a proč je nám v lese chladněji, než na hřišti, které je hned vedle? Na plno otázek se snažili najít odpovědi malí badatelé, kteří si práce s teploměry náramně užili...

# data[].attributes.body
Po dobu měsíce října jsme pravidelně zaznamenávali okamžitou, minimální a maximální teplotu vzduchu.  Tu jsme pak porovnali s údaji z minulých let dostupnými na webu Českého hydrometeorologického ústavu. Potvrdilo se nám, že se planeta otepluje.

# data[].attributes.body
Žáci 9. ročníku zjišťovali co se děje s dešťovou vodou na pozemku školy. Odtéká nám pryč do kanálu. Navrhli zachytávat vodu k zalévání bylinkových záhonů a prázdné místo před školou přeměnili v mokřad. Takto svůj plán zrealizovali.

# data[].attributes.body
Badatelé prozkoumávali černozem a hnědozem. Učili jsme se jaký způsobem půdu šetrně okyselit. Na školní farmě jsme našli místa ohrožená vodní erozí, která byla dobře pozorovatelná po nedávném silném dešti. Badatelé se seznámili s rostlinami na školní farmě, které mají rády kyselé půdy, nebo naopak půdy bohaté na humus. Při bádání, jsme se zabývali i edafonem, který se nám "připletl" pod ruce.

# data[].attributes.headline
ZŠ Liptál - speciální třída - zázračná proměna stromu 

# data[].attributes.subject
ZŠ Liptál - speciální třída - zázračná proměna stromu 

# data[].attributes.attachment_link.title
Horký podzim. Zázračné proměny stromů. 
Vytvořili jsme časosběrné video našeho stromu🌳🍃🍂🍁. 
Pěkný a barevný podzim přejí žáci ze SPECKY. 
GLOBE/Horký podzim | By Základní škola Liptál | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
0 views, 0 likes, 0 loves, 0 comments, 0 shares, Facebook Watch Videos from Základní škola Liptál: Horký podzim. Zázračné proměny stromů. 
Vytvořili jsme časosběrné video našeho stromu🌳🍃🍂🍁. 
Pěkný a...

# data[].attributes.body
Žáci 6. třídy sledovali usínání stromů na školní zahradě a zjišťovali, jak je to s barvami listů na podzim. Žáci 8. třídy dělali listové vitráže (ispirace Santinym a Zelenou Horou) a vitřáže vyráběly také děti v družině.

# data[].attributes.body
Výroba barevné palety z listů. Žáci 6. třídy.

# data[].attributes.body
Podzim se vyznačuje barvami. Tak studenti hledali stromy a keře, kterým se barví listy různými barvami. Tady je výběr z nich.

# data[].attributes.body
Studenti sledovali, jak stromy na podzim ztrácejí listy. Listy nejdříve zežloutly a pak opadávaly. Časosběrné video se bohužel nepovedlo. Alespoň máme zapsaná data.

# data[].attributes.body
Nejdříve jsme si zakreslili stav zeleně v obci nyní. Poté jsme zakreslovali dle leteckých map stav zeleně před 10, 20 a 70 lety. Nakonec jsme údaje porovnali a udělali závěr.

# data[].attributes.body
Žáci se učili poznávat stromy dle výstavky listů a zapisovali si jejich názvy do pracovních listů. Poznávali stromy v okolí školy, přinesli do školy listy a povídali jsme si o nich a o změnách na podzim. Nakonec vytvořili barevnou paletu listů.

# data[].attributes.body
Studenti přírodovědného semináře se zamýšleli nad tím, jak by změnili Náměstí Míru, které mají před školou tak, aby jeho mikroklima během horkých dní bylo příjemnější. Představili svůj návrh na zařazení vodních prvků a dalších úprav.

# data[].attributes.body
Studenti přírodovědného semináře procházeli různé mapy a s jejich pomocí sledovali historii ústupu zalesněné plochy kolem Zahrady Kinských pod Petřínem kvůli městské zástavbě.

# data[].attributes.body
Studenti přírodovědného semináře zmapovali stromy v Riegrových sadech a sledovali jejich postupné opadávání listů

# data[].attributes.body
Během podzimu se žáci snažili najít na stromech v okolí školy co nejvíce barev z fenologické škály. Nad přinesenými listy jsme diskutovali o barevných změnách v listech v průběhu roku.

# data[].attributes.body
V ekologických praktikách jsme chromatografií ověřovali poznatky o barvivech v listech.

# data[].attributes.headline
Gymnázium Česká Třebová                                      tým: Globálka

# data[].attributes.subject
Gymnázium Česká Třebová                                      tým: Globálka

# data[].attributes.attachment_link.title
Kristýna Chudá, Tereza Dejdarová - Městská klimatizace

# data[].attributes.body
Za inspiraci děkujeme ZŠ Telecí. Porovnávali jsme s žáky 6. třídy mapy obce Polnička z roku 1953 a současnou. Všímali jsme si, jak se obec mění, zkusili jsme spočítat současné množství zelených ploch v obci. Přesnější údaje máme slíbené od zaměstnance KÚ v Jihlavě, který se touto problematikou zabýval. Pak porovnáme výsledky. Měřit teploty různých povrchů jsme nestihli, ale určitě navážeme na jaře.

# data[].attributes.body
ZŠ Parduce, Staňkova 128
V badatelských hodinách jsme se věnovali pozorování stromů během podzimních měsíců.Každá skupinka si vybrala svůj strom v okolí školy a postupně zaznamenávala změny zbarvení a opadu listů.Děti tvořily výzkumné otázky a vymýšlely hypotézy a snažily se na otázky hledat odpovědi.Moc je to bavilo.

# data[].attributes.body
Menší děti v badatelských hodinách hledaly v arboretu v okolí školy různě zbarvené listy.Tvořily listové leporelo.

# data[].attributes.headline
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.subject
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.body
Žáci si na školní zahradě změřili obvod a výšku stromu a dopočítali množství vázaného uhlíku.

# data[].attributes.headline
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.subject
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.body
Uhlíkové stopy našich osmáků a jejich "názor" na ně.

# data[].attributes.headline
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.subject
ZŠ a MŠ Polnička, okres Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.body
Měřili jsme v říjnu teplotu vzduchu, určili průměrnou teplotu pro daný den a v listopadu jsme hodnoty porovnali s říjnem v roce, kdy jsme se narodili. Na pomoc jsme si vzali graf.

# data[].attributes.body
Naše diskuse o uhlíku stále pokračují! Spočítali jsme si každý svou stopu a všichni se pokoušíme o změny. Uvidíme, jak dlouho to vydržíme.

# data[].attributes.body
Chromatografie listových barviv.

# data[].attributes.attachment_caption
Studenti kvinty pomocí měření obvodů a online kalkulačky zjistili, jak staré jsou stromy v okolí naší školy. 

# data[].attributes.headline
Uhlík v mém stromě a ZŠ Valašská Bystřice

# data[].attributes.subject
Uhlík v mém stromě a ZŠ Valašská Bystřice

# data[].attributes.body
S deváťáky jsme zjišťovali množství uhlíku vázaného ve vybraných stromech. Seznámili jsme se s měřením obvodu kmene stromů, spočítali jsme průměr kmene, vyzkoušeli dřevařskou kalkulačku a vypočetli množství vázaného uhlíku. Naše zjištění potvrzují skutečnost, že stromy zpomalují probíhající klimatickou změnu.

# data[].attributes.body
Celý říjen studenti odečítali teploty z naší školní meteostanice. Data pak porovnávali s Gloubími daty z let 2008, 2010 a 2015 ve stejném měsíci, která naměřili jejich předchůdci. Zjištění je, že maximální a okamžitá teplota naznačují oteplování atmosféry. K jistějším závěrům by bylo zapotřebí více dat z delšího období.

# data[].attributes.body
Klimatická bádání zakončili studenti určením své ekologické stopy. Pak jednotlivé stopy porovnávali a diskutovali o možném zmenšení našeho dopadu na klima. Ekologickou stopu pak spočetli znovu a porovnali výsledky. Pozn.: horní číslo je reálná stopa, dolní pak stopa po "zanesení úprav chování". Průměrná stopa ukazuje ekologickou stopu celé třídy.

# data[].attributes.body
Žáci zkoušeli určit základní půdní znaky u stejného vzorku půdy ze školní zahrady. Shodli se? Příště se budeme zabývat vzorky ze zahrad vlastních.

# data[].attributes.body
Studenti kvinty pomocí chromatografie zjišťovali, jaká barviva obsahují podzimní listy. Na závěr studenti své výsledky prezentovali.

# data[].attributes.body
Mění se průměrná teplota napříč roky? Odpověď se snaží najít páťáci, kteří po celý listopad zapisují aktuální teplotní data. Zpracování do grafů a závěry nás budou čekat až v prvním týdnu prosince...

# data[].attributes.body
Studenti přírodovědného semináře sestavili barevnou paletu z listí sesbíraného v Havlíčkových sadech a určili jednotlivé druhy stromů a keřů.

# data[].attributes.headline
Páni kluci z naší sekundy B se s vervou sobě vlastní vrhli na městské klima v okolí naší školy. Porovnávali vegetaci v jednotlivých časových obdobích od roku 1957 do současnosti. Zároveň měřili a zkoumali, který povrch klimatu města prospívá. Výsledky zapsali a graficky vyjádřili na plakátu, který jsme veřejnosti představili na Dni otevřených dveří a poté vystavili ve škole.

# data[].attributes.subject
Páni kluci z naší sekundy B se s vervou sobě vlastní vrhli na městské klima v okolí naší školy. Porovnávali vegetaci v jednotlivých časových obdobích od roku 1957 do současnosti. Zároveň měřili a zkoumali, který povrch klimatu města prospívá. Výsledky zapsali a graficky vyjádřili na plakátu, který jsme veřejnosti představili na Dni otevřených dveří a poté vystavili ve škole.

# data[].attributes.body
Gymnázium Volgogradská 6a, Ostrava - Zábřeh.

# data[].attributes.headline
Gymnázium Volgogradská 6a, Ostrava - Zábřeh 

# data[].attributes.subject
Gymnázium Volgogradská 6a, Ostrava - Zábřeh 

# data[].attributes.body
Spolek našich holek ze sekundy B se rozhodl poprat se v rámci výzvy Horkého podzimu s tématem Má planeta teplotu? Holky v průběhu listopadu měřily teplotu ve vlastnoručně vyrobené meteorologické budce. Naměřené hodnoty graficky zpracovaly a porovnaly s výsledky z ČHMÚ. Všechny zjištěné skutečnosti pak vyjádřily pomoci plakátu, který veřejnosti představily na Dni otevřených dveří a poté vystavily ve škole.

# data[].attributes.attachment_caption
Spektrofotometrie listových barviv a duběnkový inkoust

# data[].attributes.body
Studenti přírodovědného semináře vyluhovali barevné listí stromů v ethanolu a provedli spektrofotometrii barviv. Výsledky porovnali s křivkou spektra chlorofylu, karotenoidů a xantofylu. Ze sesbíraných duběnek vyrobili inkoust.

# data[].attributes.attachment_caption
Ukázky práce studentů přírodovědného semináře

# data[].attributes.body
V blízkosti školy máme Náměstí Míru, Riegrovy sady a Havlíčkovy sady. Všechny tři lokality dlouhodobě sledujeme, v tomto školním roce jsme se zaměřili na fenologii a biodiverzitu zmíněných parků.

# data[].attributes.body
Žáci přinesli různé vzorky půdy, které jsme nechali vysušit. Poté zkoumali, která půda nasaje nejvíce vody a zamýšleli se proč.