# data[].attributes.body
מתי שאלת שאילות היא הטובה ביותר? לפני הכרת הטקסט, באמצע או לאחר שהם מכירים את הטקסט?
האם זה מתאים לכל תלמיד, גם לחלש ביותר?
כיצד גורמים לכולם להשתתף בשאילת שאלות?

# data[].attributes.headline
ג'ולייט בנימין איסטחרוב

# data[].attributes.subject
ג'ולייט בנימין איסטחרוב

# data[].attributes.body
1. כיצד לעורר  דיון בכיתה באמצעות שאלות המעודדות יצירה של הכללות לגבי אסטרטגיות החשיבה ושימוש ב"שפת החשיבה " ?
2.כיצד מייצרים תשתית ל "שימוש בשפת החשיבה" ?
3. כיצד  לעודד את התלמידים ליצור בעצמם את הידע המטה- אסטרטגי באמצעות רפלקציה על תהליכי החשיבה שלהם ויצירת תובנות?

# data[].attributes.body
תלמיד שאל אותי היום: מדוע אלהים נעלם לבני ישראל במשך מספר דורות ואפשר את העינוי של מצרים.
שאלה מצוינת כי היא מובילה למספר ערוצים:
א. חיבור לנבואה בבראשית ט"ו
ב. חיבור רעיון של חטא ועונש (חיפוש חטא)
ג. חיבור לרעיון של התכה בגלות (יעקב נשלח לגלות לעבור שינוי, יוסף נהשלח לגלות לעבור שינוי).

# data[].attributes.body
איך מובילים את התלמידים כך שישאלו גם את השאלות המורכבות? כיצד מעודדים את המעבר משאלות פענוח ומידע לשאלות הפילוסופיות?
האם להתעכב ולתת מענה לשאלות ה"שטחיות"? אם לא, כיצד להתייחס אליהן?
אם ברצוננו שהתלמידים יחקרו פרק או סיפור דרך השאלות, באיזו רמה של הבנת הטקסט צריך לציידם (אם בכלל)?

# data[].attributes.body
יפה מאוד, מעניין מאוד. מתי כדאי לשלב את האמצעי הזה? אפשר לכאורה לשלב אותו בתחילת השיעור, תוך כדי קריאה עצמאית של הטקסט, אבל יתכן שאז השאלות תהיינה רדודות. כדי לשאול שאלה עמוקה, צריך הבנה מעמיקה. אז אולי צריך קודם לקרוא פעם אחת את כל הטקסט, לראות שמבינים את הסיפור, ואז לתת את המטלה הזו?

# data[].attributes.headline
האם נעשתה פעולה מקדימה- לשונית- לגבי מילות שאלה והמידע שהן מבקשות לחפש?

# data[].attributes.subject
האם נעשתה פעולה מקדימה- לשונית- לגבי מילות שאלה והמידע שהן מבקשות לחפש?

# data[].attributes.body
ליאור אריאב

# data[].attributes.body
ישנה הנחה שהתלמידים בשיעור מסוגלים להתמודד עם קריאת הטקסט המקראי לבדם: להבין אותו, ואז לשאול שאלות שחוקרות אותו. אני לא בטוחה שתלמידי מסוגלים לזה. נדרש ממני הרבה יותר תיווך ראשוני של הטקסט שלפני שאני שולחת אותם אליו.
עוד שאלה קצת טכנית, כיצד מספיקים בשיעור אחד גם לשאול את כל השאלות, גם למיין אותם וגם לחשוב עליהן. אם לא עושים את כל המהלך בשיעור אחד, זה קצת קשה לעשות זאת בהמשכים.
עד כמה תלמידים מצליחים להגדיר ולאפיין שאלות? היכולת להפשיט ולהגדיר ולמיין נראת לי גבוהה מאוד.
מה עושים עם שאלות שהן "גם וגם"? גם טקסטואליות וגם רעיוניות? האם מלמדים לפני המיון את ההגדרות לסוגי השאלות השונות?

# data[].attributes.body
רעיון שאילת השאלות כמבוא לפרק מעניין מאוד, בהחלט אשתמש ברעיון זה. כמו כן אהבתי את הפידבק של חברי הכיתה לשאלות שנשאלו וליישום חשיבה על חשיבה.
האם הייתה התייחסות של המורה לכל שאלה שנשאלה? האם ניתנה הזדמנות גם לענות על השאלות במליאה?

# data[].attributes.body
האם כל פרק או כל סגנון מתאים לשאלת שאלות ?
האם תלמידים באמת מגיבים טוב לשאלות של חבריהן ? האם הם מקבלים אותן כבסיס לחשיבה ?
האם צריך לנסות לחשוב גם על התשובות לשאלות?

# data[].attributes.body
האם מתקיים עם התלמידים תהליך של רפלקציה לאחר מיון וסיווג השאלות? כיצד התלמידים מבינים את התהליך שעברו?
האם המשוב ההדדי נעשה באופן חופשי או שיש לתלמידים מחוון לקיום משוב?

# data[].attributes.body
האם התלמידים תרגלו קודם נושא זה של שאילת שאלות? נראה כי התלמידים בקיאים במיומנות.
האם התלמידים נדרשו להשיב על השאלות ובכך לבחון את איכותן?