# data[].attributes.headline
Minkälaisia eri toimijoita työhyvinvointiin liittyy ja minkälaisia rooleja heillä on?

# data[].attributes.subject
Minkälaisia eri toimijoita työhyvinvointiin liittyy ja minkälaisia rooleja heillä on?

# data[].attributes.body
Työhyvinvoinnin piiriin kuuluu työntekijän ja työnantajan lisäksi työsuojeluhenkilöstö, luottamusmiehet ja työterveyshuolto.

Työsuojeluhenkilöstöön kuuluu työsuojelupäällikkö, työsuojeluvaltuutettu ja työsuojelutoimikunta. Työsuojelupäällikön tulee tunte työympäristö ja työsuojelua koskeva lainsäädäntö. Hän vastaa työsuojelun yhteistoiminnan järjestämisestä sekä kehittämisestä. Työsuojeluvaltuutetun tehtäviin kuuluu perehtyä työpaikalla oleviin työsuojeluasioihin ja osallistua työsuojelutarkastuksiin. Työsuojelutoimikunnassa edustettuina on työntekijöitä ja työnantaja.

Työpaikan luottamusmies on työpaikan työasiantuntija. Hänen tehtäviinsä kuuluu mm. ylläpitää työrauhaa ja kehittää työhyvinvointia. Hän myös neuvottelee työnantajan kanssa työntekijöiden työhyvinvointia koskeissa asioissa.

Työterveyshuollon tehtävänä on ehkäistä työhön liittyviä tapaturmia ja sairauksia, edistää työturvallisuutta ja terveyttä, edistää työntekijöiden työ- ja toimintakykyä työuran eri vaiheissa sekä edistää työyhteisön toimintaa.

Lähteet: https://www.tyosuojelu.fi/tyosuojelu-tyopaikalla/tyosuojelun-yhteistoiminta/tyosuojeluhenkilosto

https://www.ttl.fi/tyontekija/tyoterveyshuolto/

# data[].attributes.headline
Mitä lain määräämiä velvotteita liittyy työhyvinvointiin?

# data[].attributes.subject
Mitä lain määräämiä velvotteita liittyy työhyvinvointiin?

# data[].attributes.body
Lain mukaan työnantajalla on velvollisuus järjestää työterveyshuolto. Työterveyshuollon on tarkoitus edistää työntekijöiden terveyttä ja työ- ja toimintakykyä, ehkäistä työhön liittyviä tapaturmia ja sairauksia, edistää työympäristön turvallisuutta sekä työyhteisön toimintaa.

Lähteet: https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20011383

# data[].attributes.body
Työhyvinvointi on sekä työntekijän, että myös työnantajan vastuulla. Työhyvinvointia lisääviä tekijöitä ovat mm. motivoiva ja myönteinen työilmapiiri, oikeudenmukainen johtohenkilökunta ja työntekijöiden ammattitaito.

Lähteet: https://stm.fi/tyohyvinvointi

# data[].attributes.body
https://www.ttl.fi/perehdytys-tyohyvinvointiin-tyoterveyteen-ja-tyoturvallisuuteen/tyohyvinvointi-yhteinen-asia/

https://stm.fi/tyohyvinvointi

https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20011383

https://www.tyosuojelu.fi/tyosuojelu-tyopaikalla/tyosuojelun-yhteistoiminta/tyosuojeluhenkilosto

https://www.ttl.fi/tyontekija/tyoterveyshuolto/

# data[].attributes.body
Työhyvinvointi koostuu monesta eri tekijästä, kuten terveydestä, turvallisuudesta, työyhteisöstä ja työn mielekkyydestä.

Työhyvinvoinnilla on vaikutusta työssä jaksamiseen. Kun työhyvinvointi kasvaa, on sillä positiivinen vaikutus työn tuottavuuteen ja sitoutuneisuuteen. Hyvä työhyvinvointi vähentää sairauspoissaoloja.

Lähteet: https://stm.fi/tyohyvinvointi

https://www.ttl.fi/perehdytys-tyohyvinvointiin-tyoterveyteen-ja-tyoturvallisuuteen/tyohyvinvointi-yhteinen-asia/

# data[].attributes.body
Tulevaisuudessa haluaisin toimia jollain tapaa työhyvinvoinnin edistäjänä. Olen miettinyt, että erilaisten jumppien pitäminen olisi kiva tapa edistää työhyvinvointia. Esimerkiksi toiminnallisen treenin pitäminen työporukalle tai kuntosaliharjoitteluun liittyvä ohjaaminen olisi mielekästä. Myös mahdollisesti luentojen pitäminen terveyttä edistävistä asioista olisi varmasti tärkeää työpaikoilla, jotta tietoisuus lisääntyisi ja työikäiset panostaisivat enemmän hyvinvointiinsa.

Työikäiset on kohderyhmänä kiinnostava ja sieltä löytyisi varmasti itseäni kiinnostavaan hyvinvointivalmennukseen asiakkaita. Mielestäni työikäisille on tärkeää tarjota valmennusta, sillä usein työ vie paljon energiaa ja esimerkiksi liikunnan harrastaminen jää tällöin vähälle, eikä energiaa koeta välttämättä riittävän enää työpäivän jälkeen muulle fyysiselle aktiiviselle toiminnalle. Tällöin valmentaja on isossa roolissa, sillä hän voi motivoida asiakasta ja hyvän treenin jälkeen olo on varmasti palkitseva.

# data[].attributes.body
https://www.ergofinland.fi/
https://digiterveys.fi/
https://workrelax.fi/

# data[].attributes.body
Ergonomiatarpeita tarjoava yritys. Yrityksellä on eri vaivoihin suunnattuja tuotteita. Esimerkiksi seisomatyöhön on tarjolla eri tuotteita, kuten työpistemattoja.

Hyviä puolia yrityksessä on, että he myyvät tuotteita, mitkä ovat käytännönläheisiä tapoja edistää hyvinvointia. Työergonomia koskettaa laajaa joukkoa ihmisiä, joten on tärkeää, että työergonomiaan panostetaan ja tarjotaan sitä parantavia tuotteita. On yleistä, että työikäisillä ihmisillä on erilaisia vaivoja työstä johtuen, kuten selkä- tai hartiakipuja. Tämä yritys tarjoaa siihen apua ja yrityksellä on laaja valikoima erilaisia tuotteita.

Huonoja puolia en löytänyt tästä yrityksestä, sillä yritys tarjoaa niin kattavasti työergonomiaan apuvälineitä ja työergonomia on tärkeä osa työhyvinvointia.

# data[].attributes.body
Hyvinvointia parantava valmennus. 4-12kk kestävä kokonaisvaltainen hyvinvointiohjelma organisaatioille. Valmentajan kanssa yhdessä asetetaan tavoitteet hyvinvoinnin edistämiseksi, esimerkiksi liikunnan lisääminen tai levon parantaminen. Ohjelma voidaan tehdä joko henkilökohtaiseksi tai pienryhmälle ja etenemistä voi seurata mobiilisovelluksella.

Hyviä puolia on, että yritys tarjoaa apua hyvinvoinnin edistämiseksi. Moni saattaa kaivata valmentajan apua arkisten asioiden, kuten levon ja palautumisen parantamiseen apuja ja neuvoja. Mobiilisovellus motivoi varmasti asiakkaita ja valmentajan tapaaminen (2-5krt). Valmennus keskittyy monipuolisesti ihmisen hyvinvointiin, siinä on huomioitu eri hyvinvointiin liittyviä tekijöitä, kuten liikunnan määrää, ravintoa, palautumista ja vuorovaikutustaitoja. Valmennuksessa myös tehdään erilaisia testejä kartoittamaan valmennettavan tilannetta.

Huono puoli valmennuksessa on, että siinä käytetään paljon erilaisia mittareita, jopa liiakseen. Mittarit eivät aina ole 100% luotettavia tai todenmukaisia, joten voi olla huono asia, jos niihin uskoo liikaa. Olisi hyvä kuunnella omaa kroppaa myös ilman mitään mittareita ja testejä. Ne saattavat myös tuoda lisää stressiä, jos niihin keskittyy liikaa.

# data[].attributes.body
Kotimainen yritys pääkaupunkiseudulla, joka myy ja vuokraa päätuotteenaan 3D hierontatuoleja sekä yrityksille, että kotitalouksille. Yritys tarjoaa myös kuljetus-, asennus- ja huoltopalveluita. Asiakkaina mm. Finnair, LadyLine ja HSL.

Hyviä puolia yrityksessä on, että he tarjoavat terveyttä ja hyvinvointia edistäviä tuotteita. Hierontatuolien sanotaan parantavan verenkiertoa, lieventävän stressiä ja vähentävän lihaskipuja.

Mahdollinen huono puoli yrityksessä on, että hierontatuoleja myydään myyntiedustamalla, mikä saattaa tuoda asiakkaalle negatiivisen kuvan, sillä usein myyntineuvotteluun liitetään tuotteen tuputtaminen ja ei pidetä sitä niin luotettavana. Myöskään myyntiedustaja ei välttämättä ole niin ammattitaitoinen, jos hän ei ole esimerkiksi perehtynyt ihmisen hyvinvoinnin tai terveyden edistämiseen, mutta voi silti myydä kyseisiä tuotteita.

# data[].attributes.body
Sukupuolella on huomattu olevan edelleen merkittävä asema työelämässä. Esimerkiksi miehillä on enemmän koulutus-, kehittymis- ja vaikuttamismahdollisuuksia työssään, kuin naisilla. Naiset on myös kokeneet työssään seksuaalista häirintää ja kiusaamista.

Mielestäni sukupuoli ei saisi vaikuttaa työoloihin mitenkään, vaan jokaisen pitäisi olla tasa-arvoisia. Työpaikkojen tulisi huomioida sukupuolierot ja mahdollistaa yhtälailla myös naisille esimerkiksi kehittymismahdollisuuksia. Kiusaamiseen tulisi työpaikoilla puuttua ja ehkäistä sen tapahtumista.

# data[].attributes.body
Tutkimuksissa on havaittu, että yksilön oma kokemus siitä, tuleeko hän kohdelluksi työpaikallaan oikeudenmukaisesti, on yhteys yksilön psyykkiseen ja fyysiseen työhyvinvointiin.

Oikeudenmukainen kohtelu pitäisi olla työpaikalla jokaiselle itsestäänselvyys, mutta aina se ei kuitenkaan toteudu. Heikoksi koettu oikeudenmukaisuus on ollut yhteydessä yksilön unihäiriöihin, stressiin ja kroonisiin tulehduksiin ja sen myötä myös sairauspoissaoloihin.

Tutkimuksissa havaittiin myös, että yksilön kokema oikeudenmukainen kohtelu oli yhteydessä sairauslomalta nopeampaan paluuseen töihin, kun taas ne ketkä kokivat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, palasivat sairauslomalta hitaammin takaisin töihin.

Sekä yksilön terveyden kannalta, että myös työpaikan eduksi, olisi tärkeää toimia työpaikalla oikeudenmukaisesti. Jos työntekijällä kestää töihin paluu sairauslomalta pidempään, on se työpaikallekin huono juttu.

# data[].attributes.body
Työuupumuksella on huomattu olevan yhteyttä vähäiseen fyysiseen aktiivisuuteen ja lihavuuteen. Mielestäni olisi tärkeää huolehtia työhyvinvoinnissa työntekijöiden fyysisestä aktiivisuudesta, jotta työntekijöillä tulisi enemmän liikuntaa arjen keskelle. Työpäivän jälkeen helposti treenaamisen jättää välistä väsymyksen tai pitkän työpäivän vuoksi, joten töissä olisi hyvä panostaa esimerkiksi taukojumppiin tai työyhteisön yhteiseen liikunnan harrastamiseen, kuten ryhmäliikuntaan.

Työuupumus on seurausta pitkittyneestä stressistä, joten olisi hyvä työpaikalla huomioida työntekijöiden stressitaso ja pyrkiä vaikuttamaan siihen. Työstressi voi olla yhteydessä myös vapaa-ajan stressiin, joten työpaikka voi edistää vapaa-ajan stressin lievitystä esimerkiksi tarjoamalla kulttuuri- ja liikuntaseteleitä, mikä tsemppaisi työntekijöitä keskittymään vapaa-ajalla myös erilaisiin aktiviteetteihin, joiden kautta stressi voisi mahdollisesti lieventyä.