# data[].attributes.headline
Проєкт "Інтернет-мудрість"

# data[].attributes.subject
Проєкт "Інтернет-мудрість"

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтернет-мудрість

# data[].attributes.attachment_link.description
Як переконати інших, впізнати фейки з першого погляду та зупинити брехню стікерами.

# data[].attributes.headline
Корицька Г., Богдзієвич С. Можливості інтеграції елементів медіадидактики у шкільну мовно-літературну освіту

# data[].attributes.subject
Корицька Г., Богдзієвич С. Можливості інтеграції елементів медіадидактики у шкільну мовно-літературну освіту

# data[].attributes.body
Український педагогічний журнал. – 2021. – №4. – С. 171.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Approve

Reject

View Details

Request a review

Learn more

UPJ_2021_04_web.pdf

UPJ_2021_04_web.pdf

Sign In

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Галина Гузовська-Корицька

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
По той бік новин

# data[].attributes.attachment_link.title
По той бік новин

# data[].attributes.attachment_link.description
Трохи цікавого до ранкової кави:)

77% українців знають, що існують неправдиві новини. 
62% з них переконані, що вміют відрізняти сумнівну інформацію від правдивої. 
58% українців, які знають про...

# data[].attributes.headline
"Ланцюг єдності"

# data[].attributes.subject
"Ланцюг єдності"

# data[].attributes.headline
Проєкт "Фільтр"

# data[].attributes.subject
Проєкт "Фільтр"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Фільтр - це національний проєкт з медіаграмотності Міністерства культури та інформаційної політики України. Проєкт був заснований у 2021 році, щоб об'єднати зусилля держави, громадського сектору, міжнародних організацій та медіаспільноти задля покращення рівня медіаграмотності українців.

# data[].attributes.attachment_link.title
Національний проєкт з медіаграмотності Міністерства культури та інформаційної політики

# data[].attributes.attachment_link.description
Фільтр - це національний проєкт з медіаграмотності Міністерства культури та інформаційної політики України

# data[].attributes.headline
Чи розпізнаєш фейк?

# data[].attributes.subject
Чи розпізнаєш фейк?

# data[].attributes.headline
5 порад, як захистити себе та близьких від фейків і медіаманіпуляцій

# data[].attributes.subject
5 порад, як захистити себе та близьких від фейків і медіаманіпуляцій

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Радіо Свобода

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи можна самостійно виявити фейки та маніпуляції у ЗМІ чи соцмережах? Як це зробити напередодні ініційованого ЮНЕСКО Всесвітнього тижня медійної та інформаційної грамотності (Global Media and Information Literacy Week), що триватиме з 24 по 31 жовтня, Радіо Свобода розпитала координаторку проєкту "Вивчай і розрізняй: інфомедійна грамотність" у Запорізькій області Олександру Усенко. В рамках проєкту вчителів навчають орієнтуватися у медіапросторі та інтегрувати основи інфомедійної грамотності в свої шкільні предмети, аби їхні учні навчились самостійно аналізувати повідомлення в медіа та соцмережах, протистояти можливим впливам. Наразі, проєкт, який реалізує Рада міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) за підтримки посольств Великої Британії та США у партнерстві з Міністерством науки і освіти та Академією української преси, охоплює 657 шкіл та 2700 вчителів по всій Україні. Втім, убезпечити себе та близьких від фейків, переконує Олександра Усенко, можуть навіть і ті, хто не проходив спеціальних курсів з медіаграмотності.
1. Звертайте увагу на емоції, які викликає у вас повідомлення у ЗМІ

"Перше, на що обов'язково треба звертати увагу - це емоції. Якщо ви читаєте новину, і вона викликає у вас роздратування або, навпаки, радість, бажання терміново поділитися нею, то варто спробувати відволіктися. Наприклад, випити чаю-кави або просто заплющити очі і подумати про щось приємне, а через певний час повернутися до цієї новини. Практика показує, що завдяки такій вправі, такій поведінці, людина може побачити, що вона насправді не відчуває тієї емоції, яка виникла в неї спочатку.

Дуже часто медіа нав'язують нам емоції, а ми їх насправді не відчуваємо. Наприклад, ми в рамках проєкту проводимо таку вправу, коли учасники тренінгу читають новини, і потім на екрані позначають свої емоції. Потім ми даємо їм завдання заплющити очі і подумати про щось приємне, а за 30 секунд, вони знов мають позначити свої емоції на екрані. Вражає картинка, коли ми бачимо як навіть пів хвилини абстрагування від новини змінює насиченість, потужність емоцій. Вони стають не такими сильними чи взагалі змінюються з негативних на позитивні".

2. Ставте питання

"Окрім емоцій, маємо звертати увагу на наявність у контенті відповідей на основні питання: Хто? Що? Коли? Як? Чому? Де сталася подія? Такі основні журналістські питання дають нам можливість перевірити, уточнити, дізнатися, чи насправді ця подія відбувалася. Мають бути вказані конкретне прізвище чи дата, цифри, посилання на джерела, звідки ця інформація взялася. Обов'язково треба звертати увагу, де ви читаєте цю інформацію, на якому ресурсі, і звичайно, хто є власником цього ресурсу, цього медіа.

Є така тенденція, яка характерна не лише для України, а й для всього світу, коли люди довіряють не традиційним медіа, а новинам з соціальних мереж. Але ж ми маємо пам'ятати, що ці платформи також комусь належать, і вони працюють за принципом алгоритмів. Алгоритм пропонує нам ту інформацію, що відповідає нашим поглядам, переконанням, і виходить, що нам приємно перебувати в цій бульбашці.

Якщо ви заходите в соціальну мережу і бачите, що вся стрічка друзів підтримує одного і того ж кандидата на виборах, то це є ознакою інформаційної бульбашки. Звичайно це дуже зручно, бо ніщо нас не дратує, нам приємно, комфортно, але ми вважаємо, що весь світ думає так само як і ми, а насправді ми просто не підозрюємо про існування інших точок зору. Про це варто пам'ятати. Якщо довіряєте якомусь блогеру, то маєте тримати в голові, що це його особиста думка, яку він висловлює на своїй сторінці, і її варто перевіряти, порівнювати з іншими джерелами інформації".

3. Перевіряйте факти

"По-перше, можна перевірити інформацію в інших медіа, інших джерелах. Якщо є офіційна статистика, то можна зайти на офіційні сайти державних органів влади чи на офіційні ресурси інших установ, і подивитися, чи є там ці новини, опубліковані дані.

Якщо говоримо про текстову публікацію з фотографіями, варто їх перевірити. Можна застосувати такі інструменти, як " Google Зображення", або ж " Tineye " - сервіс зворотного пошуку зображень. Він показує, де фотографія була вперше опублікована в інтернеті, чи застосовувалися до неї якісь графічні редактори, чи змінювали її. Але навіть до застосування онлайн-інструментів, варто бути уважними до ілюстративного матеріалу, бо невідповідності інколи можна побачити неозброєним оком.

Необхідно пам'ятати про можливі маніпуляції зі статистикою, особливо це актуально напередодні виборів. Часто наводяться цифри, посилання на організації, що здійснюють ці опитування, які не є насправді фаховими. Навіть існує база так званих псевдосоціологів. Тому варто перевіряти, що за організація проводила опитування, яка кількість людей опитана, коли воно проводилося, яка похибка. Опитування через інтернет, у соціальних мережах або під час ток-шоу ми не можемо вважати репрезентативними і такими, яким варто довіряти.

По-друге, якщо бачите згадку про якусь людину, то треба перевірити, чи дійсно вона є експертом. Наприклад, колись ректор одного українського вишу поїхав до Кембриджу презентувати свою книгу. Британський науковець нібито дав схвальний відгук на неї. Виявилося, що це був не науковець, а масажист. Уважні глядачі перевірили цю інформацію на сайті Кембріджу, прочитавши список науковців, що там працюють".

4. Розрізняйте факти і судження, пам'ятайте про журналістські стандарти.

"Це базова навичка, яка показує нам чи нас інформують, чи навпаки намагаються на нас вплинути. Факт - це те, що ми можемо перевірити, те, що не змінюється з часом, він об'єктивний і зафіксований. А судження є суб'єктивними, показують ставлення людини до якоїсь події, явища чи до іншої людини. Вміючи розрізняти ці дві речі, факти і судження, ми можемо виявити, чи здійснюється на нас вплив. У новинах мають міститися факти, а судження характерні для колонок, блогів, сторінок у соціальних мережах.

Ми з вами перебуваємо в лавині інформації, кожні 11 секунд з'являється новий користувач Інтернету, а кількість інформації збільшується за експонентою. Раніше вважалося, що журналісти повинні знати про стандарти і дотримуватися їх, а тепер орієнтуватися в них має кожен, хто споживає інформацію з медіа. Дотримання журналістських стандартів - маркер якості інформації".

5. Діліться інструментами аналізу медіа з іншими

"Ми рекомендуємо всім охочім пройти курс Very Verified, який розроблений IREX у партнерстві з платформою EdEra. Він складається з 5 частин, містить відео, статті і завдання різного обсягу, тому його можна проходити навіть за щоденною кавою. Ми називаємо його щепленням від дезінформації, бо в ньому розглядається і те, як влаштовані медіа, принципи, за якими вони працюють, так і те, які бувають маніпуляції, види дезінформації, як їм протистояти. Можна потренуватися, виконуючи вправи, а також пройти тестування і отримати сертифікат. Курс доступний 3 мовами. Якщо обираєте англійську версію, то там є корисний бонус - чат-бот, який допоможе вам вивчати іноземні слова. А для вчителів, викладачів є можливість отримати додаткові матеріали для занять з учнями чи студентами.

Маючи якісь переконання, людина буде добирати ту інформацію, яка відповідатиме цим поглядам, а ту, що вступає у протиріччя з ними, або ігноруватиме, або вважатиме фейковою

Якщо ви хочете навчити своїх близьких бути медіаграмотними, то варто робити це дуже обережно. Коли людина не хоче змінювати свої переконання, то вона цього не робитиме. Є таке явище, що називається "підтверджувальне упередження". Воно полягає в тому, що вже маючи якісь переконання, людина буде добирати ту інформацію, яка відповідатиме цим поглядам, а ту, що вступає у протиріччя з ними, або ігноруватиме, або вважатиме фейковою. Не варто вступати у суперечки і говорити рідним, що ось такі медіа потрібно читати, а інші не варто, ось цьому вірити, а цьому - ні. Маємо пояснювати алгоритми аналізу інформації, ділитися інструментами, аби людина сама робила висновки про якість контенту, який споживає, про те, чи варто довіряти йому, брати до уваги під час ухвалення якихось рішень.

На початку літа ми поводили конкурс серед учнів, щоб перевірити, які навички вони отримали в рамках проєкту, як застосовують їх в повсякденному житті. Учениця з Запоріжжя посіла перше місце в одній з номінацій за розповідь про те, як вона навчила бабусю бути медіаграмотною. Її бабуся любить дивитися серіал "Свати". Якось побачила інформацію про смерть актора з нього, дуже засмутилась через це, розповіла про емоції своїй онуці. Онука, учасниця нашого проєкту, яка на уроках історії пройшла навчання з інфомедійної грамотності, знала як перевіряти інформацію, тому з'ясувала, що вона не відповідає дійсності, розповіла про це бабусі, мотивувавши її підвищувати свій власний рівень медіаграмотності".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радіо свобода

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радио свобода

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радио свобода украина

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
донбасс реалии

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
новини радіо свобода

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
новини україни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радіо свобода україна

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радио свобода украина

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
схеми корупція в деталях

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
верховна рада

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
донбасс реалии

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Євгенія Назарова

# data[].attributes.attachment_link.title
П'ять порад, як захистити себе та близьких від фейків і медіаманіпуляцій

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи можна самостійно виявити фейки та маніпуляції у ЗМІ чи соцмережах? Як це зробити напередодні ініційованого ЮНЕСКО Всесвітнього тижня медійної та інформаційної грамотності (Global Media and Information Literacy Week), що триватиме з 24 по 31 жовтня, Радіо Свобода розпитала координаторку проєкту "Вивчай і розрізняй: інфомедійна грамотність" у Запорізькій області Олександру Усенко.

# data[].attributes.headline
Читання книжок проти цифрової залежності

# data[].attributes.subject
Читання книжок проти цифрової залежності

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Найбільш схильні до цифрової залежності, а як наслідок, і цифрової деменції, діти та підлітки

Цифрові ґаджети усе активніше підкорюють світ. Разом із розвитком технологій усе більше людей, особливо дітей, занурюються у світ віртуальної комунікації.

Дослідження виявили, що в мозку дитини, яка проводить багато часу з ґаджетами, відбуваються зміни, дуже подібні до ранньої стадії деменції - слабоумства, що розвивається в людей похилого віку. У таких дітей виникає стійка цифрова залежність.

Як відомо, цифрова залежність - це порушення функцій мозку. Мозок більше не працює на повну потужність, дитина чи молода людина може не розвинути повний потенціал своїх інтелектуальних здібностей. Виявлено, що від Інтернет-залежності страждає кожна десята людина, у середньому 3-5% дітей і дорослих. Вражаюча статистика!

Уперше вчені Південної Кореї почали фіксувати масові поведінкові симптоми, причиною яких стала цифрова залежність, у сучасних підлітків. Саме вони годинами витрачають коштовний час, зависаючи онлайн із мобільними ґаджетами. У 2012 році нейропсихолог Манфред Шпіцер уперше застосував термін Digital dementia (цифрове слабоумство). Ліва частина нашого мозку відповідальна за раціональне мислення, факти, числа, тоді коли права частина - за креативне та емоціональне наповнення нашого життя. Якщо права півкуля мозку залишається недорозвиненою впродовж довгого періоду, то це призводить до перших ознак деменції.

Якими є ознаки цифрової деменції в дітей та підлітків? Ідеться про згорблену статуру, затримки ментального розвитку, погану пам'ять, труднощі із запам'ятовуванням напрямків або чисел, небажання спілкуватися з друзями та дорослими, тривогу та депресію, утрату мотивації, погану координацію рухів, гнів без усякої причини.

Але, попри все це, жити без сучасних технологій сьогодні неможливо.

Існує кілька базових порад, що здатні запобігти залежності від ґаджетів: під час ранкового пробудження не хапайтеся одразу за телефон, під час сніданку, обіду чи вечері насолоджуйтесь трапезою, телефон тут ні до чого. Спорт або активність на свіжому повітрі мають стати обов'язковими в розпорядку дня підлітка. А ще обов'язково проводити певний час офлайн та насолоджуватися читанням книжок. Читання розвиває обидві півкулі головного мозку. В Україні цікавих та корисних книжок виходить безліч. Обов'язково знайдеться видання, яке буде до вподоби й вам.

Ми звикли використовувати смартфони навіть для запису всіляких дрібниць. Спробуйте не використовувати ґаджети в тих випадках, де це можливо. Розвивайте пам'ять, це не буде зайвим.

Наостанок порада для дорослих: зверніть увагу на те, що найбільш схильні до цифрової залежності, а як наслідок і цифрової деменції, діти та підлітки. Тому що у дітей мозок активно розвивається та живиться всім, що надходить ззовні. Якщо ви побачите малюка, який згорблений за обідом грається зі смартфоном чи планшетом, не вагаючись покажіть цю статтю його батькам, порадьте їм видання, які читаєте зі своїми дітьми.
Віктор Круглов, генеральний директор видавництва "Ранок", голова наглядової ради школи "Ранок" для Освіта.ua
Книги - це безмежний світ знань, накопичений століттями. Ґаджети цього замінити не спроможні.

# data[].attributes.attachment_link.title
Читання книжок проти цифрової залежності

# data[].attributes.attachment_link.description
Найбільш схильні до цифрової залежності, а як наслідок, і цифрової деменції, діти та підлітки Цифрові ґаджети усе активніше підкорюють світ. Разом із розвитком технологій усе більше людей, особливо дітей, занурюються у світ віртуальної комунікації. Дослідження виявили, що в мозку дитини, яка проводить багато часу з ґаджетами, відбуваються зміни, дуже подібні до ранньої стадії деменції - слабоумства, що розвивається в людей похилого віку.

# data[].attributes.headline
360 за шкалою медіаграмотності

# data[].attributes.subject
360 за шкалою медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Першочергово, будь ласка, ознайомтеся із правилами гри. Аби це зробити, перейдіть за посиланням вище.

- оберіть ситуацію, яку б хотіли розіграти, пригожу для вашої кількості гравців. Розподіліть ролі між учасниками та надішліть їм картки у месенджер. Умовно вони називатимуться джерелами - 1, 2, 3 тощо.

Зберіть учасників гри на зручному для вас онлайн-майданчику: ZOOM, Microsoft Teams, Google Клас тощо. Новину до обраної ситуації виведіть на загальний екран або розішліть усім.

ВАЖЛИВО: до початку гри учасники не повинні бачити картки інших гравців.

У грі ведучий модерує обговорення новини.

# data[].attributes.attachment_link.description
Першочергово, будь ласка, ознайомтеся із правилами гри. Аби це зробити, перейдіть за посиланням вище. - оберіть ситуацію, яку б хотіли розіграти, пригожу для вашої кількості гравців. Розподіліть ролі між учасниками та надішліть їм картки у месенджер. Умовно вони називатимуться джерелами - 1, 2, 3 тощо.

# data[].attributes.headline
Онлайн-гра "Медіазнайко"

# data[].attributes.subject
Онлайн-гра "Медіазнайко"

# data[].attributes.headline
Онлайн-гра "Пригоди Літератуса"

# data[].attributes.subject
Онлайн-гра "Пригоди Літератуса"

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-гра "Пригоди Літератуса"

# data[].attributes.attachment_link.description
Перед тобою нова медіаосвітня гра "Пригоди Літератуса", яку створив Центр медіаіціатив (Вірменія), а українську версію - Академія української преси. Її головний герой - юний принц Літератус. Гра складається із 10 рівнів. Герой проходить 10 світів в пошуках своєї коханої Верітас, викраденої Маніпулісом. Йому доводиться оцінити достовірність і правдивість інформації, яка йому трапляється, перевірити та знайти правду.

# data[].attributes.headline
Школа відповідального батьківства

# data[].attributes.subject
Школа відповідального батьківства

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей.

Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини". Створення онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" стало можливим завдяки проєкту "Вивчай та розрізняй: інфо-медійна грамотність: національне розгортання", що виконується Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) за підтримки Посольств США та Великої Британії, у партнерстві з Міністерством освіти і науки України та Академією Української преси. Меморандум про співпрацю між СумДПУ імені А.С. Макаренка (ректор - професор Ю.О.Лянной), громадською організацією (голова - Калініченко Н.Є.) та Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) укладено у грудні 2020 року.

Учасники - родини (батьки і діти)

Мета онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" - за допомогою тем-медіапазлів сформувати родинний медіаландшафт безпечної взаємодії з медіасвітом; мотивувати та навчити батьків та дітей вибудовувати довірливу комунікацію у процесі користування засобами медіа, оволодіти інструментами медіаграмотності та критичного мислення для безпечного перебування у соцмережах (у т.ч. в епоху інфодемії): мислити критично, застосовувати навички фактчеку, аналізувати медіатексти, використовувати онлайн-інструменти для формування навичок медіагігієни, уникати інформаційного отруєння, створювати якісний медіапродукт/медіатекст (на засадах академічної доброчесності, особистісної етики та толерантності) для соціальних мереж, комунікаційних платформ, дистанційних занять в умовах коронокризи, формувати читацьку компетентність, мовний смак тощо.

# data[].attributes.attachment_link.description
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей. Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини".

# data[].attributes.headline
Медіащоденник

# data[].attributes.subject
Медіащоденник

# data[].attributes.headline
Про кота з Бородянки

# data[].attributes.subject
Про кота з Бородянки

# data[].attributes.headline
Медіадрайвер

# data[].attributes.subject
Медіадрайвер

# data[].attributes.headline
Як навчити учнів відрізняти фейки від правди

# data[].attributes.subject
Як навчити учнів відрізняти фейки від правди

# data[].attributes.headline
Урок "Віртуальний та реальний світи: чи є межа?"

# data[].attributes.subject
Урок "Віртуальний та реальний світи: чи є межа?"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вивчай та Розрізняй

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок  «Віртуальний та реальний світи: чи є межа?»

# data[].attributes.headline
Курс з медіаграмотності для батьків

# data[].attributes.subject
Курс з медіаграмотності для батьків

# data[].attributes.attachment_link.title
Курс з медіаграмотності для батьків

# data[].attributes.attachment_link.description
Вперше в Україні сайт 4mama презентує ”Курс з медіаграмотності для батьків”″

# data[].attributes.headline
Книжка з медіаграмотності для маленьких "Ніта. Ховайтесь фейки світу"

# data[].attributes.subject
Книжка з медіаграмотності для маленьких "Ніта. Ховайтесь фейки світу"

# data[].attributes.headline
Буклет для батьків "Як захиститися від онлайн-грумінгу"

# data[].attributes.subject
Буклет для батьків "Як захиститися від онлайн-грумінгу"

# data[].attributes.headline
Сайт "Школа відповідального батьківства"

# data[].attributes.subject
Сайт "Школа відповідального батьківства"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей.

Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини". Створення онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" стало можливим завдяки проєкту "Вивчай та розрізняй: інфо-медійна грамотність: національне розгортання", що виконується Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) за підтримки Посольств США та Великої Британії, у партнерстві з Міністерством освіти і науки України та Академією Української преси. Меморандум про співпрацю між СумДПУ імені А.С. Макаренка (ректор - професор Ю.О.Лянной), громадською організацією (голова - Калініченко Н.Є.) та Радою міжнародних наукових досліджень та обмінів (IREX) укладено у грудні 2020 року.

Учасники - родини (батьки і діти)

Мета онлайн-школи відповідального батьківства "Медіапазли" - за допомогою тем-медіапазлів сформувати родинний медіаландшафт безпечної взаємодії з медіасвітом; мотивувати та навчити батьків та дітей вибудовувати довірливу комунікацію у процесі користування засобами медіа, оволодіти інструментами медіаграмотності та критичного мислення для безпечного перебування у соцмережах (у т.ч. в епоху інфодемії): мислити критично, застосовувати навички фактчеку, аналізувати медіатексти, використовувати онлайн-інструменти для формування навичок медіагігієни, уникати інформаційного отруєння, створювати якісний медіапродукт/медіатекст (на засадах академічної доброчесності, особистісної етики та толерантності) для соціальних мереж, комунікаційних платформ, дистанційних занять в умовах коронокризи, формувати читацьку компетентність, мовний смак тощо.

# data[].attributes.attachment_link.description
Школа відповідального батьківства " Медіапазли " спрямована на посилення відповідальності батьків за рівень своєї медіаграмотності та поширення інструментів інфо-медійної грамотності серед своїх дітей. Організатори міжкафедрального грантового проєкту - Сумський державний педагогічний університет імені А.С. Макаренка та ГО "Асоціація регіональних засобів масової інформації Сумщини".

# data[].attributes.headline
Збірник вправ для інтеграції медіаграмотності в навчальні предмети

# data[].attributes.subject
Збірник вправ для інтеграції медіаграмотності в навчальні предмети

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Максим Запорожченко

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗБІРНИК - ВПРАВИ_інтеграція-Запорожченко.pdf

# data[].attributes.headline
Набір вправ із медіаграмотності для батьківських зборів

# data[].attributes.subject
Набір вправ із медіаграмотності для батьківських зборів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вивчай та Розрізняй

# data[].attributes.attachment_link.title
Набір вправ з медіаграмотності для батьківських зборів.pdf

# data[].attributes.headline
Компетентності, які формують вправи з інтеграцією інфомедійної грамотності

# data[].attributes.subject
Компетентності, які формують вправи з інтеграцією інфомедійної грамотності

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вивчай та Розрізняй

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Компетентності.pdf

# data[].attributes.headline
Посібник "Практична медіаграмотність для бібліотек"

# data[].attributes.subject
Посібник "Практична медіаграмотність для бібліотек"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Богдзієвич

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаграмотність для бібліотек_AUP_2019.pdf

# data[].attributes.headline
Конспект про медіатравматизацію та допомогу при ній

# data[].attributes.subject
Конспект про медіатравматизацію та допомогу при ній

# data[].attributes.headline
Посібник "Мова в початковій школі"

# data[].attributes.subject
Посібник "Мова в початковій школі"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Богдзієвич

# data[].attributes.headline
Матеріали для інтегрованого курсу "Громадянська освіта"

# data[].attributes.subject
Матеріали для інтегрованого курсу "Громадянська освіта"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Богдзієвич

# data[].attributes.attachment_link.title
Громадянська освіта_10 кл.pdf

# data[].attributes.headline
"Медіаграмотні" руханки

# data[].attributes.subject
"Медіаграмотні" руханки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Богдзієвич

# data[].attributes.attachment_link.title
МІГ_спорт.pdf

# data[].attributes.headline
Матеріали від сайту "Фільтр"

# data[].attributes.subject
Матеріали від сайту "Фільтр"

# data[].attributes.body
Тут багато корисностей для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тулкіт Фейк ≠ факт

Навчальні матеріали розроблені Шведським інститутом для учнів старших класів та викладачів, які працюють з темами медіаграмотності. Тулкіт Фейк ≠ факт складається з практичних вправ з розпізнання фейків, пропаганди та походження джерел інформації. *Матеріали тулкіту можуть бути використовувані, але не можуть бути поширені на інших онлайн або медійних ресурсах.

# data[].attributes.attachment_link.title
Корисна інформація для вчителів і учнів

# data[].attributes.attachment_link.description
Курси, посібники та навчально-методичні матеріали для учнів будь-якого віку

# data[].attributes.headline
Матеріали з медіаграмотності для уроків та виховних годин

# data[].attributes.subject
Матеріали з медіаграмотності для уроків та виховних годин

# data[].attributes.attachment_link.title
Матеріали з медіаграмотності

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність на заняттях з географії

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність на заняттях з географії

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність на заняттях з хімії

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність на заняттях з хімії

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність на заняттях з фізики

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність на заняттях з фізики

# data[].attributes.headline
Матеріали для уроків української мови 8-9 класи

# data[].attributes.subject
Матеріали для уроків української мови 8-9 класи

# data[].attributes.body
Від проєкту "Вивчай та розрізняй: інфомедійна грамотність в освіті"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вивчай та Розрізняй

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова

# data[].attributes.headline
Матеріали для уроків мистецтва. 9 клас

# data[].attributes.subject
Матеріали для уроків мистецтва. 9 клас

# data[].attributes.body
Від проєкту "Вивчай та розрізняй: інфомедійна грамотність в освіті"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вивчай та Розрізняй

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс з медіаграмотності

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс з медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.title
Години<br /> медіаграмотності: навчатися | EdEra

# data[].attributes.attachment_link.description
Онлайн-курс з медіаграмотності для вчителів про роботу медіа, фейки та перевірку інформації.

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс "Медіаграмотний спротив"

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс "Медіаграмотний спротив"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освітній хаб міста Києва

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-курс ”Медіаграмотний спротив”

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітній хаб міста Києва

# data[].attributes.headline
Курс "Медіаграмотність для освітян"

# data[].attributes.subject
Курс "Медіаграмотність для освітян"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сергій Горбачов

Журналіст, редактор, фахівець з видавничої справи; вчитель медіаграмотності та зарубіжної літератури; директор СШ №148 ім. Івана Багряного м. Києва; член Колегії Міністерства освіти і науки України. Очолював видавництво навчальної літератури, 6 років керував інформаційною службою, кореспондентською мережею і сайтом "КоммерсантЪ-Украина". Медіатренер, медіааналітик, консультант медіаосвітніх проектів.

Любов Найдьонова

Доктор психологічних наук. Експерт з питань медіакультури та медіапсихології. Заступник директора з наукової роботи Інституту соціальної та політичної психології Національної академії педагогічних наук України, завідувачка лабораторії психології масової комунікації та медіаосвіти, член-кореспондент НАПН України, член Громадської ради при Національній раді України з питань телебачення і радіомовлення, науковий керівник всеукраїнського експерименту з масового упровадження медіаосвіти.

Курс безкоштовний?

Курс повністю безкоштовний. Викладачі можуть рекомендувати навчальну літературу, щоб ви могли глибше вивчити ту чи іншу тему, але доступних в рамках курсу матеріалів буде достатньо для успішного його завершення. Все, що вам знадобиться - доступ до мережі Інтернет на швидкості, достатній для перегляду відеолекцій.

Чи зможу я отримати сертифікат по завершенню цього курсу?

Так! Успішно складіть всі завдання курсу й отримайте сертифікат про його завершення.

В який час будуть проходити заняття?

Відеолекції, завдання, форум та можливість отримати сертифікат доступні в будь-який час.

# data[].attributes.attachment_link.title
Медіаграмотність для освітян

# data[].attributes.attachment_link.description
Журналіст, редактор, фахівець з видавничої справи; вчитель медіаграмотності та зарубіжної літератури; директор СШ №148 ім. Івана Багряного м. Києва; член Колегії Міністерства освіти і науки України. Очолював видавництво навчальної літератури, 6 років керував інформаційною службою, кореспондентською мережею і сайтом "КоммерсантЪ-Украина". Медіатренер, медіааналітик, консультант медіаосвітніх проектів. Доктор психологічних наук.

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс з медіаграмотності

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс з медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.description
Долучайтеся до курсу, щоб дізнатися, як протистояти дезінформації. Зробіть медіаграмотність частиною свого життя!

# data[].attributes.headline
Курс для вчителів української мови та літератури від ЗОІППО

# data[].attributes.subject
Курс для вчителів української мови та літератури від ЗОІППО

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська на щодень: цифровий формат

# data[].attributes.attachment_link.description
Реєстрація ТУТ: Індивідуальна участь у тренінгах

# data[].attributes.headline
Конструктор вправ з медіаграмотності

# data[].attributes.subject
Конструктор вправ з медіаграмотності

# data[].attributes.attachment_link.description
Комплекс вправ і практичних завдань, які розвивають:навички критичного сприйняття інформації (протидія маніпуляціям і дезінформації, перевірка інформації та робота з джерелами, цифрова та візуальна культура);вміння урахування інтересів аудиторії та компетентності соціальної толерантності;практичні навички створення медіаконтенту за стандартами якісної журналістики.

# data[].attributes.headline
Словник цифрових термінів для дітей

# data[].attributes.subject
Словник цифрових термінів для дітей

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Богдзієвич

# data[].attributes.attachment_link.title
Словник цифрових термінів для дітей.pdf

# data[].attributes.headline
Курс від АУП "Інструменти ШІ для освіти"

# data[].attributes.subject
Курс від АУП "Інструменти ШІ для освіти"

# data[].attributes.headline
Курс "Експрес-медіаграмотність для підлітків"

# data[].attributes.subject
Курс "Експрес-медіаграмотність для підлітків"

# data[].attributes.headline
7 кроків до здорового медіаспоживання під час війни

# data[].attributes.subject
7 кроків до здорового медіаспоживання під час війни

# data[].attributes.attachment_link.title
Посібник IREX_7 кроків

# data[].attributes.headline
Онлайн-гра "Інтерленд"

# data[].attributes.subject
Онлайн-гра "Інтерленд"

# data[].attributes.attachment_link.description
Interland - це пригодницька онлайн-гра, у якій можна на практиці засвоїти основні уроки мережевого етикету й безпеки. Вивчи основи безпеки в Інтернеті в ігровій формі.

# data[].attributes.headline
ШІ та дезінформація: практикум для освітян

# data[].attributes.subject
ШІ та дезінформація: практикум для освітян

# data[].attributes.attachment_link.title
ШІ та дезінформація: практикум для освітян

# data[].attributes.headline
Методика використання ШІ для викладачів комунікативного циклу

# data[].attributes.subject
Методика використання ШІ для викладачів комунікативного циклу

# data[].attributes.body
Посібник з практичними вправами

# data[].attributes.headline
Цифровий лабіринт медіаграмотності «НЕ ВІРРР — ПЕРЕВІРРР»

# data[].attributes.subject
Цифровий лабіринт медіаграмотності «НЕ ВІРРР — ПЕРЕВІРРР»

# data[].attributes.headline
Медіаграмотність у дошкільному закладі. Вересень

# data[].attributes.subject
Медіаграмотність у дошкільному закладі. Вересень

# data[].attributes.headline
Навчальний календарик розвитку критичного мислення (5-6 років)

# data[].attributes.subject
Навчальний календарик розвитку критичного мислення (5-6 років)

# data[].attributes.headline
45 ідей, як викладати медіаграмотність дітям 3-4 років

# data[].attributes.subject
45 ідей, як викладати медіаграмотність дітям 3-4 років

# data[].attributes.attachment_link.title
45 ідей_Медіаграмотність для дошкільнят