# data[].attributes.body
ét begreb ud af tre der fokuserer på kapital. Kulturel kapital er ressourcer i form af viden om kultur, kendskab til kunst og litteratur, visse uddannelser osv., og handler om en persons evne til at forstå det, der opfattes som kultur i samfundet. Med andre ord er det personens evne til at fortolke og afkode kulturelle referencer og koder på den "rigtige" måde.

# data[].attributes.body
KULTUREL FRISÆTTELSE.
Antiautoritet, normløshed og frigørelse fra traditioner.
Fx kvindernes ligestilling.
Her er man selv med til at forme sit eget liv.

FORMBARHED.
Alt er muligt og kan formes af den enkelte. Omfattende individualisering.
Her kan man se formbarheds tendenser ved plastik operationer. Fitness centeret.
Her er man stærkt påvirket af mediernes dyrkelse af bestemte krops idealer.

# data[].attributes.body
Handler om slægtsrelationer (familien), vennerelationer, sociale forbindelser og andre former for sociale netværk.

# data[].attributes.body
Realselvet: Den jeg er

Idealselvet: Den jeg gerne vil være

Moralselvet: Den jeg mener man bør være

# data[].attributes.headline
Jeg-identitet, Personlig identitet, Social identitet og Kollektiv identitet.

# data[].attributes.subject
Jeg-identitet, Personlig identitet, Social identitet og Kollektiv identitet.

# data[].attributes.body
Jeg-identiteten handler kort og godt om: Hvad er jeg?
Personlig identitet handler om det ydre, altså hvordan vil jeg gerne fremstå/være over for andre.
Social identitet er hvordan de socialer omgivelser opfatter en
Den kollektive identitet spænder over hvad og hvem man hører til.

# data[].attributes.body
Identitet er noget, der hele tiden er i spil. Vi bruger foreksempel identiteten i mødet med andre til at forstå hvem vi er og hvem vi i hvert fald ikke er.

# data[].attributes.body
Giddens ser at det handler om at det enkelte menneske er i centrum og er blevet frigjort fra det som individet tidligere tilhørte ex. sociale gruppe, religion, slægt, køn osv. De faste normer og værdier som var en del af socialiseringen er i høj grad forsvundet i det senmoderne samfund. I dag skal individet kunne klare sig selv og selv vælge seksualitet, skole, arbejde, familieform osv.

# data[].attributes.headline
 Gidden                          adskilles af tid og rum

# data[].attributes.subject
 Gidden                          adskilles af tid og rum

# data[].attributes.body
i det senmoderne samfund er de sociale relationer som præger hverdage. er ikke bundet til geografisk sted eller tids zoner.
eksplosiv udvikling i kommunikations midler, som tv internettet, mobiler mm , transport-og kommunikations midler bringer os i dag i direkte kontakt med begvinhedder ,

# data[].attributes.body
JEG IDENTITET: "Hvad er jeg?"

PERSONLIG IDENTITET: "Hvordan vil jeg gerne være/fremstå?"

SOCIAL IDENTITET: "Hvordan opfatter de sociale omgivelser mig?"

KOLLEKTIV IDENTITET: "Hvad og hvem høre jeg til?"

# data[].attributes.body
Relativ fattigdom
Den relative fattigdom måles ud fra den procentdel af befolkningen hvis indkomst er mindre end halvdelen af medianindkomsten i det pågældende land.
Dvs tjener man 50% af hvad medianindkomsten i sit land er man betragtes man som fattig.

Absolut fattigdom
Defineres som indkomst der er så lav, at man ikke har råd til selv de mest basale menneskelige behov ikke kan dækkes.
Husly, mad, tøj, rent drikkevand.
(1,90$ om dagen - FN/Verdensbanken)

# data[].attributes.body
Multisocialiseringsmodellen er stort set den samme som sommerfuglemodellen men med en overbygning af nogle flere socialiseringsarenaer. Nogle af disse kan være stigningen af sammenbragte familier, hvor individet indlærer normer og værdier fra stedforældre/søskende samtidig med at deres sociale adfærd på de digitale medier også har stor indvirkning på indlæringen af normer og værdier.

# data[].attributes.body
AFTRADITIONALISERING.
Vi er ikke længere bundet til et bestemt sted, eller fortsætte i forældres fodspor.
Ikke så autoritetstro.. fx hos lægen, politi og læren.

UD-LEJRING AF SOCIALE RELATIONER.
Børneopdragelse--Vuggestue, børnehave, skole.
Hjemmepleje, plejehjem.
Den primære socialisering udlejres på den måde til at foregå i den sekundære socialiserings-arena.
Her er vi nød til at have tillid til ekspressystemet.

# data[].attributes.body
Frontstage er ens facade. Det man gerne vil vise verden man er og kan.
Backstage er det virkelige jeg. Den man er.

# data[].attributes.body
Det er kvinden der bestemmer.

# data[].attributes.body
Det er manden der bestemmer.

# data[].attributes.body
Grundet aftraditionalisering og individualisering er det i det senmoderne samfund op til individet selv at skabe og udvikle sin identitet. Dette ”identitets-arbejde” kan skabe både tvivl og usikkerhed, da vi hele tiden skal ”skabe” vores identitet. Den er truet, for hvad nu hvis vi træffer et forkert valg. Derfor mener Giddens, at det senmoderne menneske har brug for ontologisk sikkerhed, som betyder, at vi ved hvem vi er.

# data[].attributes.body
Sommerrfuglemodellen (dobbeltsocialiseringsmodellen) viser hvordan børn er placeret i et spændingsfelt mellem mor og far (Derhjemme) og institutioner og andre børn(Udefra). Den beskriver altså hvordan børn igennem socialisering hjemmefra og udefra får indlært de normer og værdier der skal til for at leve i et senmoderne samfund.

Socialiseringsarenaerne er det man kan kalde for et socialt afgrænset  hvori der findes bestemte normer og værdier man skal agere efter. Eksempler på dette kunne være børnehaver eller en gymnasieklasse.

# data[].attributes.body
ofte har vi ikke mødt de mennesker som f eks. arrangere vores ferierejser, søger for vores kuffert kommer frem, vi handler ind på internettet .tillid til andre mennesker og til eksperterne

# data[].attributes.body
"De indlærte koder, der lægger rammerne for individets handlinger i hverdagen, dets vaner og holdninger og individets opførelse"
Det betyder, at de bevidste og ubevidste erfaringer og påvirkninger som vi støder på livet igennem, optages og bliver en del af vores habitus.

Om vi kan lide rock eller pop.
Om vi fortrækker varme lande fremfor kolde lande..

# data[].attributes.body
Søgen efter den sande mening med livet. Behov for faste rammer, traditioner, normer og værdier.
Kan findes i specielt religiøse grupper, men kan også være f.eks. som ung, at søge ind og aftjene sin værnepligt (faste rammer). Behovet for ontologisering er blevet mere udtalt.

# data[].attributes.body
Man har behov for at dele sine oplevelser. Det er ikke nok blot at opleve eller udføre noget – man skal lægge det op på f.eks. FB og har behov for andres reaktion.

# data[].attributes.body
SUBJEKTIVERING.
Individets behov for at involvere andre i deres følelsesliv.
Subjektivering er en reaktion på tab af bekræftelse og anderkendelse.

ONTOLOGISIRENG.
Individets forsøg på at finde mening med livet.
Religiøse grupper, sekter, med faste roller og regler til den enkelte.

POTENSERING.
Mærke man lever.
Lever livet farligt-- jagten på næste sus.
Hårde arbejdsopgaver. ''arbejds narkoman''
Kendetegnet ved dette individ er at man søger videre så snart noget begynder at kede en.

# data[].attributes.body
Vi trues af eksistentiel angst for at ende i en tilstand, hvor vores identitet går i opløsning. De bevidste og ubevidste valg vi som mennesker træffer (valg af bolig, det vi spiser, den måde vi træner på, politiske holdninger mv.) skal ”passe ind” i vores identitetsfortælling om ”hvem er jeg”. Det senmoderne menneske oplever nødvendigvis ikke individualiseringen som en frisættelse, men også som en udfordring, der kan være svær og angstfuld at prøve kræfter med.

# data[].attributes.body
Genspejle sig i omgivelser ved at sammenligne og overveje, hvem de er, hvorfor de tænker og handler som de gør.
Hvis det handler om at vælge gymnasium vil det ofte være sådan at unge spejler i hinanden mht. valg af gymnasie.
Der kan være flere kriterier for valget, som de har fået ved sammenligning af venner eller skoler.

# data[].attributes.body
Socialisation er , at vi mennesker opdrages til at blive en del af samfundet og indlærer de normer, værdier og færdigheder, som er nødvendigt til samfundet.

# data[].attributes.body
ca 90 % af befolkningen var beskæftiget i landbruget . alt forgår som i en "cyklus"
gentager og erfaring . far som søn bestemt social mønster , normer og værdier, fastholder datidens mønster

# data[].attributes.body
Ændringer i kønsrollemønsteret har blandt andet haft blandt andet haft betydning på familiens udformning.
I tidligere samfundsformer var en af familietyperne Generationsfamilien - bedste forældre, forældre, søskende...

# data[].attributes.body
Den primære socialisering er når individet får indlært normer og værdier i det private. Altså gennem familiære/venskabelige bånd. Individet går fra at være et biologisk, til et socialt væsen.

Sekundær socialisering kendetegnes ved at den finder sted uden for hjemmet. Det kan være igennem skoler, institutioner, sports klubber osv. Individet bygger altså på sin indlæring ved hjælp udefra hjemmet.

Den dobbelte socialisering er en blanding af de to andre. Individet lærer i en tidlig alder at agere i forskellige sociale arenaer. De lærer normer og værdier at kende som gør det muligt for dem at være en del af fællesskabet både ude og hjemme.

# data[].attributes.body
En måde at håndtere hverdagssituationer - Eksperter der arbejder med viden og information som deres redskaber til at løse enkeltes eller samfunds problemer.

# data[].attributes.body
en stærk enhed med tydelige normer og værdier, som det enkelte individ kunne rette sig efter

# data[].attributes.body
Folk fra landet flytter til byen for at arbejde.

# data[].attributes.body
udvikle de færdigheder, normer og personlighedsegenskaber der karakteriserer den gruppe personen hører til

# data[].attributes.headline
Repetition af begreber fra forløbet "Identitet, famlilie og samfund"

# data[].attributes.subject
Repetition af begreber fra forløbet "Identitet, famlilie og samfund"