# data[].attributes.body
Kuvaus: Digihyvinvoinnin työpaja. Osallistujan digihyvinvoinnin haastetta käsitellään draaman avulla niin, että ongelma sanoitetaan, ja tilanne/ tilanteet näytellään niin, että työntekijä esittää asiakasta ja asiakkaan tehtävänä on ratkaista ongelma vanhempana/opettajana/työntekijänä tms. Tilanne puretaan ja tai näytellään uudestaan ja puretaan uudestaan tarvittaessa. Tämä antaa mm. uusia näkökulmia ongelman haltijalle ja ehkäpä ammattilaiselle, miltä tuntuu minkäkinlainen lähestyminen. Kesto 15-60 min, tila huone, luokka, tms. Ei materiaaleja!

# data[].attributes.body
Sanna Lähdeniemi

Aina ei muisteta, että verkkoon laitettu on ikuista ja toisinaan paine kasvaa feikata vähän omia postauksia ym. Vaikka eri paikoissa/ryhmissä olisikin vähän eri rooli niin vahva tuki esim. kiusaamista vastaan on, kun pystyy olemaan oma itsensä kaikkialla. Työpajan tarkoitus olisi kannustaa miettimään omaa roolia eri kanavissa ja tutkimaan kriittisesti myös muiden julkaisuja.

5-6 luokkalaisille

työskentely pienryhmissä, max. 6 hlöä

1. Tutustutaan erilaisiin malliprofiileihin - mitä ne kertovat ko. ihmisestä, missä palvelussa profiili toimii/missä ei.

2. Tehdään oma profiili erilaisiin palveluihin (face, insta, pinnalla oleva peli jne). Mietitään mitä profiilin halutaan itsestä kertovan, mitä siihen ei ainakaan laiteta.

3. Tarkastellaan erilaisia postauksia - mitkä vaikuttaa feikiltä, mitkä oikeilta. Millaisia tunnelmia niistä välittyy ym. Puhutaan mainonnasta ja tutkitaan löytyykö postauksista selkeitä vaikuttamisyrityksiä.

4. Mielipidejana erilaisista asioista. Entä miten oman mielipiteen ilmaisu somessa? Kannattaako klikata kaikkeen 'tykkää' vaikkei tykkääkään? Mitäs jos a. sun mahdollinen pomo b. appiukko c. äiti käy vilkaisemassa sun profiilia ja se näyttää...  (erilaisia malliprofiileja)?

Tarvitaan:

tila

apuohjaaja (tai kaksi)

erilaisia malliprofiileja

erilaisia postauksia, selkeitä markkinointipostauksia, piilomainoskuvia jne.

rajatut palvelut, joihin profiilit tehdään (paikkakunnan, kohderyhmän mukaan valitut)

# data[].attributes.headline
KAIKILLE YHDENVERTAINEN MAHDOLLISUUS OSALLISTUA – Kantakaupungin ulkopuolella asuvat nuoret nettisivujen ja somen sisällöntuottajiksi 

# data[].attributes.subject
KAIKILLE YHDENVERTAINEN MAHDOLLISUUS OSALLISTUA – Kantakaupungin ulkopuolella asuvat nuoret nettisivujen ja somen sisällöntuottajiksi 

# data[].attributes.body
Henna Kuittinen

Tämä toiminta on suunnattu yläkouluikäisille nuorille, jotka asuvat kantakaupungin ulkopuolella.

Kantakaupungin ulkopuolella asuvilla nuorilla ei välttämättä ole mahdollisuutta osallistua koulupäivien jälkeen erilaisiin ryhmätoimintoihin, koska välimatkat ovat pitkät ja koulukyyditykset lähtevät heti koulupäivän jälkeen.  Nämä nuoret voivat kokea, että heillä ei ole mahdollisuutta osallistua ja vaikuttaa yhdenvertaisesti.

Toiminta on ennaltaehkäisevää – pyritään ehkäisemään nuorten ulkopuolisuuden tunnetta (joka taas voi johtaa yksinäisyyteen, kiusaamiseen, mielialaan…)

Nuoret pääsevät toimimaan nettisivujen ja sosiaalisen median sisällöntuottajina. Kaikki halukkaat saavat valita itseään kiinnostavan tavan tuottaa sisältöä – valokuvaaminen, vloggaaminen, bloggaaminen… Mukana toiminnassa on myös koulu, joka mahdollistaa kouluajan käyttämistä esimerkiksi välituntien aikana. Sisältö, jota nuoret tuottavat voi olla kaikenlaista nuorten elämään liittyvää (harrastuksista, mopoista, autoista, meikkaamisesta jne.. ).

Aktiviteetti vaatii ohjaajalta selkeää ja napakkaa ohjaamista ja ohjeistusta. Tähän täytyisi järjestää pieni koulutus/info, jotta nuoret tietävät minkä tyyppistä sisältöä verkkoomme voidaan julkaista. Info voisi sisälyä koulupäivään.
Yhteistyötä tehdään koulun & nuorisotyön kanssa. Jokainen nuori tuottaa sisältöä omalla puhelimella, mutta mikäli sopivaa puhelinta tähän ei ole – hankkeella on käytössä kamera, jota voidaan kierrättää nuorelta toiselle.

Tämä olisi yksi jatkuva osa kokonaisuutta, ja kukin vuorollaan saa toimia sisällöntuottajana hankkeen aikana. Mikäli innokkaita osallistujia on paljon, vuorot jaetaan.

# data[].attributes.body
Tiina Lamminen

Aktiviteetti on suunnattu noin 5.-7. -luokkalaisille. Työmallia voi soveltaa luokkatyöskentelyssä, pienryhmätyöskentelyssä tai yksilötyöskentelyssä.

Tavoitteena on tarjota keinoja tunnistaa ja torjua epäsopivia yhteydenottoja ja tarpeen mukaan tapoja ottaa netin pelottavat tai hämmentävät kokemukset puheeksi turvallisen aikuisen kanssa.

1. aktiviteetissa pohditaan tapaa toimia, mikäli saa epäsopivan yhteydenoton. Tehtävänä on numeroida toimivat keinot itselle helpoimmasta vaikeimpaan, jotta tulee pohdittua erilaisia toimintamalleja ja omia kykyjä toteuttaa niitä. Omasta mielestä turvallisin keino kopioidaan turvatauluun, jotta se jää kirjoitettaessa paremmin mieleen. (kuva)

2. aktiviteetissä pohditaan tapaa ottaa mahdollisesti netissä pelottanut tai hämmentänyt asia turvallisen aikuisen kanssa puheeksi. Kun sopivat sanat on etukäteen pohtinut, on puheeksi ottaminen tosi tilanteessa helpompaa. Lisäksi tehtävänä on pohtia miten aikuinen vastaisi. Tehtävä antaa siis myös ammattilaisille ja erityisesti vanhemmille eväitä ottaa tällaiset puheeksiotot vastaan. (kuva)

Aktiviteetin kesto voisi olla purkuineen noin 15-30 min. Materiaaliksi tarvitaan jokaiselle kynä sekä yksi kumpaakin "aktiviteettilomaketta". Aktiviteetteihin voi liittää myös yhteistoiminnallisuutta, jolloin asioita pohditaan pienissä ryhmissä. Tällöinkin jokaiselle on hyvä varata omat paperit, koska keskustelun lisäksi asioita on hyvä pohtia myös henkilökohtaisella tasolla ja antaa mahdollisuus erilaisiin vastauksiin.

# data[].attributes.body
Hanna Mettovaara

Valitsin aiheeksi omaan työhöni liittyvän aktiviteetin, jota voin hyödyntää nuorten verkkolehti-ryhmän kanssa. Oulun nuorten huuto-verkkolehteä on tekemässä 16-29 -vuotiaat nuoret, ja heitä on tällä hetkellä 8, joten aktiviteetti on suunnattu tälle ryhmälle. Kokoonnumme kolmen viikon välein ja meillä on käytössämme Nuortenkahvila Bysiksen tiloista olohuone ja tarvittaessa Peli- ja mediatila.

Verkkolehden yksi tavoite on välittää nuorille tietoa heille suunnatuista palveluista. Seuraavassa tapaamisessa tutustumme hyvinvointia ja/tai osallisuutta tukeviin digitaalisen median palveluihin. Valitsen 2-3 erilaista esimerkkiä, joita tarjoan nuorille vaihtoehdoiksi. Nuorilla on myös mahdollisuus valita jokin muu heitä itseään kiinnostava aiheeseen liittyvä palvelu, johon he haluaisivat tutustua tarkemmin. Pyrimme siihen, että ryhmäläisistä useampi tutustuisi samoihin palveluihin.

Tavoitteena on tuottaa verkkolehteen juttu digitaalisen median palveluista. Samalla nuoret oppivat oppia tiedonhakua ja tiedon luotettavuuden arviointia. Tietoa etsimällä ja palvelua testaamalla nuoret löytävät myös omaa hyvinvointia/osallisuutta tukevaa tietoa.

Nuorilla on mahdollisuus tutustua palveluun ja käyttää sitä viikon ajan. Heidän tulee myös etsiä tietoa palvelusta ja sen käyttökokemuksista. Sen jälkeen he vastaavat heille annettuihin kysymyksiin.

Millainen palvelu on kyseessä?

Mikä palvelun idea/tehtävä/tavoite on?

Kuka ja miten palvelusta voisi hyötyä? Miksi?

Mitä muuta?

Näppi

Näppi on Oulun kaupungin tarjoama mobiilisovellus, joka on ensisijaisesti suunnattu alle kolmikymppisille Oulun seudun nuorille.

Sovelluksen avulla saat tietoa nuorille suunnatuista tapahtumista sekä kyselyistä ja äänestyksistä, joiden kautta voit vaikuttaa kotikaupunkisi asioihin.

Kuukautissovellus

Nuoret ovat halunneet tehdä juttua kuukautisista, joten aiheeseen liittyen he saavat testata kuukautissovellusta. Aluksi he voivat selvittää, mistä sovelluksista on jo tehty juttuja, ja jääkö jokin jutuissa mietityttämään. Millaista uutta ja kiinnostusta herättävää näkökulmaa aiheeseen voisi ottaa? Nuoret saavat itse valita sovelluksen, jota testaavat.

Seuraavalla tapaamiskerralla nuoret esittelevät testaamansa sovelluksen ja kirjoittamansa juttuluonnoksen. Jatkotyöskentelystä sovimme myöhemmin.

Aktiviteetin toteutus vaatii sopivan tekniikan käyttöä, kuten älypuhelimen, johon sovelluksen voi ladata. Nuorilla on älypuhelimet ja kannettavat tietokoneet käytössä myös tiedonhakua sekä juttuluonnoksen kirjoittamista varten.

# data[].attributes.body
Anu Kaasalainen

Teema: Opetellaan huomioimaan miten moninainuus näkyy mediassa

Osallistujamäärä: 2 +

Tarvikkeet: verkkolehdet, uutiset, ajankohtaisohjemat, uutisisivustot

Toteutus:
Harjoituksen kulku: osallistujat pohtivat pienryhmissä tai pareittain tiedotusvälineissä näkyviä uutisia, videoita, kuvituskuvia ja lähtevät käymään läpi minkälaisia ihmisiä he näkevät missäkin uutisissa.
Lähteenä käytetään uutisia, lehtikuvia ja ajankohtaisohjelmia. Jokainen pari keskittyy johonkin mediaan (esim. YleX-nettisivut, Helsinginsanomat, Iltalehti).

Osallistujat miettivät, miten ihmisiä kuvataan mediassa. Näkyykö mediassa heidän kanssaan samannäköisiä ihmisiä ja jos näkyy millaisessa yhteydessä.

Purkutilanteessa on tärkeä ohjata pohdintaa siihen miksi on tärkeää, että jokainen löytäisi itsensä kaltaisia ihmisiä mediassa positiivisena roolimallina ja myös sitä kuvaako median käyttämä kuvakieli nuorten omaa käsitystä siitä mikä on totta. Mikä valitussa kuvakielessä tuntui hölmöltä, mihin taas pystyi samastumaan.

# data[].attributes.body
Mari Koutonen

Tunnin tarkoitus ja tavoite: tarkastellaan omien ja muiden luokkalaisten somen käyttötapoja, harjoitellaan hyvää ja toiset huomioivaa käytöstä somessa sekä käsitellään viisaan ja turvallisen somekäyttätymisen perusteita. Tunti on suunnattu pääasiassa alakoululaisille. Materiaalina MLL:n Ei nettikiusaamiselle -opetusmateriaali.

Tunnin kulku:
- Lähdetään liikkeelle -tehtävä s.8.
- Käydään oppilaiden kanssa tunnin tarkoitus ja tavoitteet läpi.
- Nettiviestinnän niksejä s. 10. Oppilaat voidaan jakaa esim. kolmeen ryhmään, missä voivat yhdessä miettiä tehtävää ja kertoa pohdintojaan lopuksi ääneen.
- Nettikiusaamistilanteita s. 14. Käydään yhteisesti läpi tehtävän tilanteita + Kuinka paha tilanne? -liitteen tilanteita, ympäri luokkaa on sijoitettuna hymiökortteja, joiden luo oppilaat saavat mennä oman tuntemuksen mukaan ohjaajan lukiessa tilanteen ääneen.
- Nettikiusaaminen on usein rikos. Käydään oppilaiden kanssa läpi ikätason mukaisesti eri rikoksen muotoja (tekijänoikeudet, kunnianloukkaus, yksityiselämää koskevan tiedon levittäminen, perättömät vaarailmoitukset, viestintäsalaisuuden rikkominen, tietomurto).
- Muistutetaan tunnin lopuksi oppilaita somenkäytön hyvistä pelisäännöistä ja keskustellaan niistä:
Käyttäjätunnusta ja salasanoja ei anneta kenellekään, ei edes parhaalle kaverille.

Netissä käyttäydytään aina asiallisesti.

Mikäli netissä törmää johonkin kurjaan asiaan, siitä tulee aina kertoa vanhemmille.

Kiusaamisesta tulee aina kertoa aikuiselle.

Netissä julkaistaan vain sellaisia valokuvia, jotka kehtaisi näyttää vanhemmilleen.

# data[].attributes.body
Työpaja on suunnattu 4-5 -luokkalaisille, ehkä noin 20 henkilön ryhmille. Kontekstina on luoda itseilmaisullinen tietokonepeli.

Työpajan tavoitteena on yhdessä pohtia ja oppia, miten omien tietokonepelien tekeminen voi olla myös ilmaisumuoto. Pelien, eikä muidenkaan mediasisältöjen (mm. some) tarvitse olla “täydellisen” näköisiä, vaan riittää, kun ilmaisee itseään omien kykyjensä mukaan. Tarkoituksena on, että lapsi oppisi vähentämään itsensä vertailua muihin, ja lisätään samalla arvostusta omia ominaisuuksia, kokemuksia ja taitoja kohtaan.

Tavoitteena on, että jokainen lapsi suunnittelee ja ohjelmoi oman tietokonepeliprojektin, johon joku toinen osallistuja tekee grafiikat. Tarkoituksena on näin kasvattaa yhteistyö- ja empatiataitoja.

Tietokonepelien tekemisessä yhdistyy järjestelmällinen ja looginen ajattelu, tarinankerronta, toiminnallisuus, sekä perinteinen kuvallinen ja äänellinen viestintä. Työpaja onkin kaiken kaikkiaan hyvä pintaraapaisu moneen eri viestinnän osa-alueeseen ja loogiseen ajatteluun, jotka korostuvat yhä enemmän medioituvassa ja teknologisessa tulevaisuudessamme.

Työpajan vaiheet:

Vaihe I.

1. Pohdi, mistä kokemuksestasi haluaisit kertoa muille, ja mitä olet siitä oppinut. Se voi olla iloinen, surullinen, tai mitä tahansa.

2. Työpajassa opetellaan, mitkä ominaisuudet erottavat tietokonepelit muista taidemuodoista, ja mitä yhteistä tietokonepeleillä ja muilla taidemuodoilla on.

3. Pohditaan ja keskustellaan, miten oman kokemuksen saisi parhaiten kerrottua mahdollisimman yksinkertaisen pelin muodossa.

4. Esitellään omat peli-ideat.

Vaihe II.

1. Opetellaan jonkin helppokäyttöisen ja ilmaisen tietokonepelien tekemiseen tarkoitetun ohjelman perusteet, esim. Clickteam Fusion 2.5. Läksynä on harjoitella ja kokeilla tämän ohjelman toimintoja myös kotona.

2. Toteutetaan ohjatusti oman pelin ensimmäinen versio placeholder-grafiikoilla.

3. Testautetaan omaa peliä muilla osallistujilla.

4. Esitellään oma tähänastinen toteutus.

Vaihe III.

1. Ryhmäydytään eri tiimeihin niin, että jokaisella pelintekijällä on joku toinen henkilö, joka tekee/piirtää peliin grafiikat.

2. Testautetaan omaa peliä muilla osallistujilla.

3. Esitellään lopputulos.

Työpaja vaatisi kaiken kaikkiaan useamman kuukauden pituisen ajanjakson, jos tapaamiskertoja on 1-2 viikossa. Yhteistyökumppaneita voivat olla kiinnostuneet pelifirmat tai alan järjestöt. Työpajaa varten tarvittaisiin sopiva paikka, jossa on tarvittavat laitteistot. Pelejä tulee olla mahdollista työstää myös kotona, jos motivaatiota on, joten pelien tiedostot pitää olla mahdollista siirtää esim. pilvipalveluun.

# data[].attributes.headline
Tunnetyöskentelyä ja uusia kavereita verkossa

# data[].attributes.subject
Tunnetyöskentelyä ja uusia kavereita verkossa

# data[].attributes.body
Sanna Lakso

Pohdin tässä tehtävässä Kertun haasteita, eniten minua puhutteli yksinäisyys uudella paikkakunnalla ja runsas somen käyttö. Tällä viikolla Päihdepäivillä alkoholimainonta ja some-luennolla kerrottiin tutkimuksesta, jossa nähtiin yhteys runsaassa somen käytössä ja päihteiden käytön lisääntymisessä.
ryhmä kokoontuu ihan kokonaan verkossa ja osaksi ryhmän työmuotoa kuuluu tunnepeli. Vuoden aikana olen pohtinut, miten työskentelyä voisi jatkojalostaa ja kohdentaa eri teemoihin.
Kertun casea pohtiessani ajattelin että runsasta somen käyttöä voisi hyödyntää niin että paikkakunnan nuorisotyö kohdentaa verkkoryhmän esimerkiksi yksinäisille tai juuri paikkakunnalle muuttaneille nuorille. Markkinointi ryhmästä voisi tapahtua somen kautta, tai sitten hyödynnetään koulua, joka voisi mainostaa uusille oppilaille tai kavereita vailla oleville ryhmää.
Ryhmä tapaa ensin kaksi kertaa verkossa, jonka jälkeen saavat pelilinkin. Kukin ryhmäläinen pelaa peliä omalla ajallaan. Tämän jälkeen kokoonnutaan vielä kerran. Kehittämisajatuksena voisi olla IRListi tapahtuva kohtaaminen nuorisotilalla verkkoryhmän jälkeen, jolloin ryhmäläiset olisivat ehkä rohkeampia ja ryhmään kiinnittyneitä. Näin voisi myös markkinoida nuorisotilaa ja nuorisopalveluiden toimintaa. IRL tapaamisen jälkeen ryhmä voisi halutessaan itse ideoida jatkotoimintoja.
Toinen ryhmän kokoamisen yhdistävä asia verkossa voisi olla samat kiinnostuksen kohteet. Kertulla oli aiemmin harrastuksena ollut ratsastus. Verkkoon voisi koota heppaharrastajien ryhmän, työskennellä aiemmin kuvatun mallin mukaan ja sen jälkeen kokoontua nuorisotilalla.

# data[].attributes.body
Nadjan pohdinnat ja työskentelysuunnitelma harrastusten tukemisesta

Jäin miettimään workshopin jälkeen Kertun elämää ja olemista vapaa-ajalla. Hänelle ilmeisemmin tärkeä asia oli aiemmin ratsastus ja myös liikunnasta mainittiin. Tarina ei kerro, mitä somekanavia hän käyttää, onko hnellä youtube kanava, instagram, snäppi, jokin blogi.. vai kaikki.

Tekisin kolmen-neljän kerran työpajan, jossa nuoret itse saisivat kertoa, kuvata, editoida videon, missä esitellään kunnan liikuntapalveluita. Video tai videot voisi näyttää kunnan/kaupungin nuorisotyönteijä, tai opettaja, → ammattilainen, joka kohtaa nuoren ensimmäisten joukossa uudella paikkakunnalla.

Samoin jokin padlet tyyppinen ilmoitustaulu olisi hyvä luoda samalla, mihin voisi valita esim. oppilaskunnasta, tukareista, nuorisovaltuustosta edustajat päivittämään harrastetietoja ja omia kokemuksia. Nämä nuoret voisivat tarjoutua lähtemään mukaan ensimmäisille kerroille uusiin paikkoihin, tästä syntyisi l ”tukikaveritoiminta” vapaa-ajalle. Uusi nuori voisi ottaa yhteyttä somen kautta tukikaveriin, jossei koulussa ole mahdollista, ja he voisivat sopia keskenään tapaamisen.

Summa summarum: Harrastemahdollisuuksia nuorten tekemä esittelyvideo ja rinnalle verkkoon nuorten päivitettävä ilmoitustaulu harrastuspaikkojen yhteystiedoista ja omista kokemuksista, sekä omat somekanavat, joista nuoret saa kiinni. Ohjelmina esimerkiksi Shotcut tai Windowsin elokuvatyökalu, kuviin Gimp tai Photoshop/Lightroom, ilmoitustauluun esimerkiksi Padlet.

Tämän voisi toteuttaa koulun ja nuorisotyön yhteistyönä koulussa ja vapaa-ajan harrasteissa.

# data[].attributes.body
Sometaitoja ja kaveruutta

Hanna-Leena Niskanen

Kaveruutta ja sometaitoja

Some-pajalla harjoitellaan ja jaetaan tietoa somen käytöstä vertaistukea apuna käyttäen.

1. Erityistä tukea tarvitsevat nuoret aikuiset, n.6hlöä

2. Osalla heistä on sometaitoja paljon, mutta ei juurikaan somen ulkopuolisia kaverisuhteita. Toisilla on taas sometaidot vielä opettelussa. Jaetaan ryhmässä sometaitoja vertaistuella ja tutustutaan uusiin kavereihin.

3. Tutustutaan nuoria aikuisia kiinnostaviin sosiaalisen median sovelluksiin. Käydään yhdessä läpi toimintoja, yksityisyysasetuksia, keskustellaan keskustelua herättävistä asioista ja otetaan asioista selvää yhdessä

4. Työpajoja voi olla useampikin, jolloin tutustutaan erilaisiin sosiaalisen median sovelluksiin. Jokaisen kiinnostuksen mukaan. Työpajan kesto 1,5h. Jokaisella käytössä älypuhelin, tabletti yms. Osalla apuvälineitä oman laitteen käyttöä varten ja osalla tukihenkilö mukana.

# data[].attributes.headline
AJANKÄYTTÖ Ajankäyttö on monelle nuorelle sekä myös vanhemmallekin ihmiselle ongelma, jos some on paljon käytössä korvaamassa muita vapaa-ajan aktiviteetteja. Koulutehtäviä ei välttämättä tehdä, kun unohdutaan someen. Itse olen nähnyt ohjatessani työnhakijoita, että aikaa ei osata käyttää, vaikka sitä olisi hyvinkin paljon käytettävissä. Kohdetyhmäksi ottaisin esim. 14-15-vuotiaat ja 16-17-vuotiaatEnsin esittäisin Prezillä tekemäni lyhyen pohjustuksen aiheeseen, mitä ajankäyttö tarkoittaa. Mikäli ryhmä on pienehkö niin alkuun ryhmä voisi tehdä avainsanapilven asioista, jotka heillä vievät aikaa. Sitten he kokoavat yhteisellä Padlet-taululla keksiä asioita, joilla ajankäyttöä voisi tehostaa sekä kokoaisivat vinkkilistan. Mikäli ryhmä on iso niin tehtävään sopisi learning cafe.He tekisivät myös huoneentaulun itselleen ajankäyttöä tsempaamaan Canva-ohjelmalla, johon he voisivat ottaa kuvia itseään tsemppaamaan. Jokainen suunnittelee itselleen viikko-ohjelman, johon merkitsee itselleen tärkeät jutut, jotka haluaa tehdä ja joita haluaa seurata sekä jutut joihin pitää myös löytää aikaa. On tärkeää pohtia myös omaa päivärytmiä, milloin on tehokkaimmillaan.  Seurantapäivä olisi hyvä myös olla myöhemmin,jossa voisi ensin parityönä käydä läpi, miten uusi aikataulu on onnistunut ja pohditaan jatkoa.

# data[].attributes.subject
AJANKÄYTTÖ Ajankäyttö on monelle nuorelle sekä myös vanhemmallekin ihmiselle ongelma, jos some on paljon käytössä korvaamassa muita vapaa-ajan aktiviteetteja. Koulutehtäviä ei välttämättä tehdä, kun unohdutaan someen. Itse olen nähnyt ohjatessani työnhakijoita, että aikaa ei osata käyttää, vaikka sitä olisi hyvinkin paljon käytettävissä. Kohdetyhmäksi ottaisin esim. 14-15-vuotiaat ja 16-17-vuotiaatEnsin esittäisin Prezillä tekemäni lyhyen pohjustuksen aiheeseen, mitä ajankäyttö tarkoittaa. Mikäli ryhmä on pienehkö niin alkuun ryhmä voisi tehdä avainsanapilven asioista, jotka heillä vievät aikaa. Sitten he kokoavat yhteisellä Padlet-taululla keksiä asioita, joilla ajankäyttöä voisi tehostaa sekä kokoaisivat vinkkilistan. Mikäli ryhmä on iso niin tehtävään sopisi learning cafe.He tekisivät myös huoneentaulun itselleen ajankäyttöä tsempaamaan Canva-ohjelmalla, johon he voisivat ottaa kuvia itseään tsemppaamaan. Jokainen suunnittelee itselleen viikko-ohjelman, johon merkitsee itselleen tärkeät jutut, jotka haluaa tehdä ja joita haluaa seurata sekä jutut joihin pitää myös löytää aikaa. On tärkeää pohtia myös omaa päivärytmiä, milloin on tehokkaimmillaan.  Seurantapäivä olisi hyvä myös olla myöhemmin,jossa voisi ensin parityönä käydä läpi, miten uusi aikataulu on onnistunut ja pohditaan jatkoa.

# data[].attributes.body
Maria Saksholm

Leikkimielinen kilpa faktantarkistuksen maailmassa!

Toteutetaan tunnilla tai muussa vastaavassa tilanteessa, jossa paikalla on hyvänkokoinen ryhmä (15-20 henkeä). Ikäryhmäksi sopii n. 10-vuotiaasta ylöspäin, ei ylärajaa.

Ryhmästä kolme vapaaehtoista etsii, keksii tai muutoin tuottaa kolme erilaista tarinaa, joista kaksi on totta ja yksi valetta. Totuuksien on hyvää olla mallia "uskomatonta, mutta totta" ja valheen sellainen, jonka voisi uskoa todeksi. Tarinat voivat olla uutisia tai henkilökohtaisia kokemuksia, myös toisen käden tarinat käyvät, kunhan ne kerrotaan oikein.

Muu ryhmä saa kysellä ennalta sovitun määrän kysymyksiä (riippuu leikkijoiden iästä ja päättelykyvyistä), joilla he tarkentavat tarinoiden totuuspohjaa ja yrittävät bongata valheen totuuksien seasta.

Lopuksi keskustellaan lopputulokseen johtaneista ajatuslangoista, oli vastaukset oikeita tai vääriä.