# data[].attributes.body
Resesansa je obdobje evropske zgodovine, ki pokriva razpon med 14. in 16. stoletjem in označuje prehod iz srednjega veka v novi vek. Tradicionalni pogled se je bolj osredotočil  na zgodovinske vidike renesanse in trdil, da je to prelomnica od preteklosti, vndar se mnogi zgodovinarji danes bolj osredotočajo na njene srednjrveške vidike in trdijo, da je to podaljšanje poznega srednjeveskega obdobja.

# data[].attributes.body
Michelangelo di Lodovico  Buonarroti Simoni je bil italijanski kipar,slikar,arhitekt in pesnik. Rodil se je6. marca 1475, umrl pa je 18.2.1564. Bil je iz Florentinske republike. Pomembnejša dela:David,Pieta,Poslednji sodba, Poslikava stropa...

# data[].attributes.body
Živel je od 1564 do 1616.

# data[].attributes.body
To  je obdobje med 15 in 17 stoletjem

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci: (1452-1519)
- slikar, kipar, arhitekt, inženir, izumitelj,
- ohranjenih 17 slikarskih del, najbolj znani sliki sta :
Mona Liza

# data[].attributes.body
In Zadnja večerja

# data[].attributes.body
Slog je bil uporabljen v Franciji, Nemčiji, Angliji, Rusiji in v drugih delih Evrope, v različnem času in različnimi stopnjami vpliva.

# data[].attributes.body
To je pa njegov avtoportret

# data[].attributes.body
O

# data[].attributes.body
RENESANČNA LITERATURA

V 16.stoletju je ??? je izumil tiskarski stroj, da bi okrepil cerkev. A zgodilo se je ravno obratno nastopil je čas reformacije. Evropa se je v tem času razdelila v dve verski skupini, v tem času so nastopile posledice izbruhnile so verske vojne številni kmečki upori. Ta kriza je zajela vso Evropo pri tem je močno vplivala na umetnost. Pod vplivom vseh teh sprememb nov pogled na svet, ki ga imenujemo humanizem. Značilnosti za humanizem so človekove misli , čustva in dejanja, humanisti so proučevali antična besedila, ljudje so vzbujali za zanimanje o literaturi in zgodovini. S humanizmom pa se je pojavila tudi nova umetnosna smer renesasa je bila

# data[].attributes.body
Veliko slik iz obdobja renesanse je naročila ali so bila za katoliško cerkev. Pogosto so se izdelovali cikli, poslikani v frasko tehniki Življenje Kristusa, Življenje marije ali življenje svetnika, zlasti svetega Frančiška Asiška. Bilo je tudi veliko alegoričnih slik na temo odrešenja in vloge Cerkve pri njenem doseganju, oltarne slike, ki so bile na panelih pobarvanih s tempero. V zelo  elikem številu so se poleg oltarnih slik izdajale tudi majhne pobožne slike, za cerkve, posameznike, najpogostejša tema pa je Marija in otrok.

# data[].attributes.headline
Majhne pobožne slike (Marije in njenih otrok)

# data[].attributes.subject
Majhne pobožne slike (Marije in njenih otrok)