# data[].attributes.body
Hvad går tildækningsforbuddet ud på?

Hvilke hovedsynspunkter findes der for og imod et forbud?

Hvad står der i koranen om tildækning?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til demonstrationen mod regeringens nye maskeringsforbud var der mødt talstærkt op for at sige "klart og tydeligt NEJ" til burkaforbuddet.

Argumenterne gik bredt fra demokratiske værdier til ligestilling og religionsfrihed. Men overordnet var budskabet det samme:

- Jeg går med tørklæde, og det er et valg, jeg selv har taget.

Det siger en taler til demonstrationen efterfulgt af en lang applaus.
Det er kvindeundertrykkelse
Blandt demonstranterne ses burkaforbuddet overordnet som et ligestillingsproblem, og det blev også bragt frem på talerstolen.

- Det er i sandhed kvindeundertrykkelse at tvinge en kvinde til at blotte sig, siger den første taler til demonstrationen.

Regeringens forslag til et nyt maskeringsforbud, der også dækker burka og niqab, er ifølge de fremmødte til søndagens demonstration et tiltag, der fjerner kvindernes personlige frihed.

- Burkaforbuddet fjerner kvinders selvbestemmelse, fortsætter talen.
Læs også: Kønsforsker: Dansk liberalisme spænder ben for ligestilling
Tildækningen er en vigtig del af kvindernes liv og en del af deres identitet, bliver det fremhævet blandt demonstranterne på Den Røde Plads på Nørrebro.

- Det er vigtigt for mig, at jeg kan få lov til at gå med tørklæde på arbejde eller universitetet, siger en 25-årig demonstrant.
Burkaforbud fremmer ikke integration
Talerne til demonstrationen mod maskeringsforbuddet tog også fat i politikernes argument for bedre integration ved at fjerne burka og niqab fra det offentlige rum, og de er dybt uenige i politikernes forventninger.

- Det er naivt at tro, at man kan integrere kvinder gennem frihedsberøvelse, siger en tørklædebeklædt taler.
Læs også: Blomster skaber jobs for flygtninge- og indvandrerkvinder
En taler, der bærer niqab, taler også for, at kvinderne selv kan finde deres plads i det danske samfund - med tildækning.

- Der er nogle jobs, vi ikke kan få, men vi finder andre muligheder, siger hun.
Forbuddet er imod danske værdier
Burkaforbuddet kriminaliserer kvinder, der holder sig inden for lovens rammer, og det er uretfærdigt, mener personerne til demonstrationen.

- Jeg står som en lovlydig borger i dag, som kan være kriminel i morgen, siger en niqab-bærende taler.

Af en anden taler bliver det fremhævet, at politikerne går imod deres egne værdier om frihed og selvbestemmelse med forbuddet.

- Hvis politikerne mener, der er behov for et burkaforbud, så har de ikke meget tillid til de værdier, de prøver at bevare, mener den første kvinde på talerstolen.

Burkaforbud, demonstration, kvinder, ligestilling, religionsfrihed

# data[].attributes.attachment_link.description
Til demonstrationen mod regeringens nye maskeringsforbud var der mødt talstærkt op for at sige "klart og tydeligt NEJ" til burkaforbuddet. Argumenterne gik bredt fra demokratiske værdier til ligestilling og religionsfrihed. Men overordnet var budskabet det samme: - Jeg går med tørklæde, og det er et valg, jeg selv har taget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som dansk muslimsk kvinde har jeg endnu en gang været et ufrivilligt mål for massiv kritik. Adskillige politikere over en bred kam har stået i kø for at vise deres ubehag over for min ret til at bære hovedbeklædning.

Det, der startede som uhyggelige sammenligninger fra Dansk Folkeparti, har udviklet sig til en generel afstandtagen til det muslimske tørklæde.

Chokerende

Som selvstændig muslimsk kvinde, der er vokset op i et tolerant Danmark med frihedsrettigheder, finder jeg det chokerende, at disse principper bliver tilsidesat, når diskussionen vedrører muslimske skikke og værdier.

Jeg sidder tilbage forundret over, hvorvidt frihedsrettighederne gælder for alle. Hvis vi i Danmark accepterer frihedsrettighederne og retten til at træffe det selvstændige frie valg, bør samfundet så ikke acceptere min ret til at vælge hovedbeklædning? For hvori ligger værdien i frihedsrettighederne, når man bliver mødt med ubegrundet kritik, når individets frie valg ikke harmonerer med majoritetens opfattelse.

Det leder mig til at tro, at vi i Danmark ikke har forstået betydningen af det frie valg. Så længe mit valg ikke strider mod samfundets regler, vil jeg have ret til at træffe mit valg, uden konstant at blive påduttet andres bedreviden om, hvad der er bedst for mig.

Krænkende og arrogant

Jeg finder det derfor krænkende og arrogant at få at vide, at mit valg ikke er mit eget valg.

I den forbindelse kan nævnes forslaget fra foreningen Kvinder For Frihed. Foreningen mener, at piger under 18 bør forbydes at bære tørklæde. Deres forslag begrundes blandt andet med, at tørklædet skulle medføre mangel på D-vitamin. Mange nyere undersøgelser peger netop på vigtigheden af kosten som værende en af de væsentligste faktorer til D-vitamin-mangel. En nylig undersøgelse af Holick med flere fra Boston University School of Medicine inddrog 16.500 menneskers kostindtag, hudfarve, alder og så videre.

Nogle af delkonklusionerne var, at kostindtaget er én af de væsentligste faktorer, og hvis man er gammel eller ældre, så spiller udsættelse for sollys en mindre rolle. Og der er mange andre lignende undersøgelser. Vibeke Manniche og andre fra Kvinder for Frihed bør ikke benytte lægetitler for at manipulere sandheden, men tværtimod huske på, at man i forlængelse af lægeløftet vil bestræbe sig på at være "til samfundets og mine medmenneskers gavn", og at man "vil bære lige samvittighedsfuld omsorg for den fattige som for den rige uden persons anseelse".

# data[].attributes.attachment_link.description
Som dansk muslimsk kvinde har jeg endnu en gang været et ufrivilligt mål for massiv kritik. Adskillige politikere over en bred kam har stået i kø for at vise deres ubehag over for min ret til at bære hovedbeklædning. Det, der startede som uhyggelige sammenligninger fra Dansk Folkeparti, har udviklet sig til en generel afstandtagen til det muslimske tørklæde.

# data[].attributes.body
okt 2017

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den islamiske hovedbeklædning er et politisk symbol, der udtrykker ringeagt for det danske vestlige demokrati, skriver dyrlæge Lene Kattrup

Forbuddet mod at bære burka og niqab handler ikke kun om kvindeundertrykkelse, men om et nødvendigt forsvar for demokratiet, som har vist sig skrøbeligt over for islamismen.

I forhold til kvindeundertrykkelsen, som disse to islamiske patriarkalske fangedragter er et udtryk for, er forbuddet et lille, men vigtigt første skridt i den rigtige retning, når vi ønsker at styrke ligestillingen mellem kønnene - uanset kulturel baggrund. Det er en af demokratiets grundpiller.

Men forbuddet vil også være en fordel for børnene. Der er videnskabelig evidens for at antage, at børn skades og får mindre empati, hvis de ikke kan aflæse deres mødres ansigt. Det handler om spejlneuroner og empati med mere.

Kvinder, der bærer burka eller niqab, står ikke til rådighed for det danske arbejdsmarked, men de har i flere tilfælde alligevel modtaget rigelige offentlige ydelser. Denne forkerte og lemfældige praksis fra kommunernes side er åbenbart håbløs at gøre op med.

Et forbud vil trække i den rigtige retning. Og nok også få kommunerne til at åbne øjnene for, at de bør trække i ydelserne til alle kvinder med islamiske hovedbeklædninger, når de på grund af denne og deres bekendelse til sharialoven ikke står fuldt ud til rådighed for arbejdsmarkedet.

Et forbud ville give den fordel, at der vil blive sat mere fokus på, at disse kvinder ikke er jobparate. Det er jo mange jobs, for nogle næsten alle jobs, de ikke kan bestride. Det ville hjælpe nogle kvinder, der så netop kom i job. Og på den måde måske også væk fra islamismens åg.

Et forbud i det offentlige rum kan begrundes med, at genkendelse og identitet er en nødvendig del i en demokratisk retsstat. Det vil sige, forbuddet er en nødvendig varetagelse af almindelige ordens-, samfunds- og sikkerhedshensyn.

Hvis vi vil bevare vores land og vores frihed nogenlunde som nu til vores børn og børnebørn, så bør vi meget mere markant afvise islam som samfundssystem, hvilket er det samme som islamisme. Derfor bør alle islamiske særkrav konsekvent afvises. Islam som en personlig religion, der ikke påtvinges andre individer, kan naturligvis accepteres. Vi har allerede set skadevirkninger i vores samfund.

Det er på tide, at politikere - og vi alle - kommer i gang. Det ville ikke have været nødvendigt, hvis ikke man siden 1983 havde ført en politik, hvor man på grund af en naiv og romantisk opfattelse troede på, at multikulturalismen med islamisk kultur kan sameksistere harmonisk her i landet. I kombination med en overlegen og ubegrundet opfattelse af, at også personer med islamisk-arabisk og mellemøstlig kulturbaggrund vil ønske at tage det danske demokrati til sig.

Det har vist sig ikke at være tilfældet - bortset fra få gode undtagelser, som vi bestemt ikke kan bygge så meget på.

Vi bør i øvrigt udvide forbuddet, så det islamiske tørklæde bredt set forbydes i børnehaver, i skolerne og på universiteter med videre foruden for alle offentligt ansatte. Pigerne og kvinderne kan naturligvis tage tørklædet på, når de har fået fri. På gaden og i hjemmet skal der være frit slag. Her skal kun burka og niqab forbydes.

Den islamiske hovedbeklædning (frivillig eller tvungen) er et politisk symbol, der udtrykker ringeagt for det danske vestlige demokrati med dets accept af ligeværd mellem kønnene, ytringsfrihed, religionsfrihed og seksuel frihed med mere.

Vi skal ikke acceptere, at man på offentlige institutioner og med offentlig støtte arbejder på at indskrænke eller afskaffe demokratiet. Og slet ikke, at man med symboler signalerer, at man arbejder for islamisk begrundede regler og love i samfundet. Her må vi i stedet kræve neutralitet.
Lene Kattrup er dyrlæge og tidligere medlem af Det Etiske Råd.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbuddet mod burka og niqab handler om at beskytte demokratiet

# data[].attributes.attachment_link.description
Den islamiske hovedbeklædning er et politisk symbol, der udtrykker ringeagt for det danske vestlige demokrati, skriver dyrlæge Lene Kattrup Forbuddet mod at bære burka og niqab handler ikke kun om kvindeundertrykkelse, men om et nødvendigt forsvar for demokratiet, som har vist sig skrøbeligt over for islamismen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En 28-årig kvinde iført niqab er som den første blevet sigtet for at overtræde tildækningsforbuddet, der trådte i kraft onsdag.

Det oplyser Nordsjællands Politi.

Kvinden kom op at toppes med en anden kvinde på en rulletrappe i Hørsholm Midtpunkt.

"De skubber lidt til hinanden, og det udvikler sig," fortæller vagtchef David Borchersen.

"Under slagsmålet ryger hendes niqab af, men da vi når frem, har hun taget den på igen", fortsætter han.

Begge kvinder er sigtet for overtrædelse af ordensbekendtgørelsen, men den 28-årige er altså også som den første sigtet for at overtræde tildækningsforbuddet.

"Hun får også at vide, at hun skal afklæde sig sin niqab eller søge væk fra det offentlige rum. Hun vælger så det sidste", siger David Borchersen.

Politiet tog et billede af den 28-årige med niqab, men har også sikret sig materiale fra den omfattende videoovervågning i centeret - blandt andet for at kunne fastslå, om den anden kvinde med vilje rev niqabben af.

"Det var næppe bevidst, at hun gjorde det, og vi opfordrer selvfølgelig ikke på nogen måde til selvtægt," understreger vagtchefen.

FAKTA: Sådan skal politiet håndhæve tildækningsforbuddet

Betjente har fået en vejledning fra Rigspolitiet om, hvordan de i praksis skal håndhæve tildækningsforbud.

For første gang i Danmark er en kvinde iklædt niqab blevet sigtet for at overtræde tildækningsforbuddet.

Den 28-årige kvinde kom op at toppes med en anden kvinde på en rulletrappe i Hørsholm Midtpunkt, oplyser politiet fredag.

Siden 1. august har landets betjente skulle håndhæve tildækningsforbuddet. Rigspolitiet har offentliggjort en vejledning, der guider den enkelte betjent til, hvordan forbuddet skal håndhæves i praksis.

Her er en række centrale punkter fra vejledningen:

* Betjenten skal først bedømme, om ansigtet anses for at være skjult. Det afgøres blandt andet af, hvorvidt man kan se og aflæse personens ansigtsudtryk.

* Hvis betjenten mistænker, at personen er underlagt negativ social kontrol, skal betjenten vurdere, om der er grundlag for at efterforske det, og om personen skal tilbydes støtte og hjælp. Eksempelvis hvis personen giver udtryk for at være tvunget til at dække sit ansigt.

* Overtrædelse af tildækningsforbuddet skal behandles som enhver anden overtrædelse af straffeloven. Hvis betjenten finder det nødvendigt, kan personen anholdes og køres til politistationen. Anholdelsen skal ske så skånsomt som muligt.

* Politiet skal generelt håndtere tildækningsforbuddet "under behørig hensyntagen til personens integritet og uden unødig krænkelse af den pågældende".

* Der kan være situationer, hvor en person kortvarigt befinder sig foran en religiøs bygning på vej ind. Her skal betjenten foretage en konkret vurdering om, hvorvidt det er en overtrædelse af forbuddet eller ej.

* Betjenten kan i situationen påbyde personen at fjerne beklædningsgenstanden, der dækker ansigtet, eller fjerne sig fra det offentlige rum.

* Hvis betjenten er i tvivl om, hvordan forbuddet skal håndteres, skal betjenten bede vagtchefen om afklaring.

* Hvis betjenten opdager, at en person, som netop har fået en bøde for overtrædelse af tildækningsforbuddet, igen ifører sig beklædningsgenstanden, er der tale om en ny overtrædelse.

* Politiet skal sikre sig dokumentation på overtrædelsen af forbuddet. Enten ved at tage et foto eller optage video.

Kilder: Rigspolitiet, Berlingske.

/ritzau/

Den 28-årige kvinde vil om nogen tid få tilsendt en bøde på 1000 kroner for at overtræde tildækningsforbuddet. Hvis hun nægter at betale, vil sagen blive indbragt for domstolene.

Tildækningsforbuddet indebærer, at alle beklædningsgenstande, der dækker ansigtet, nu er forbudt på offentlige steder, med mindre det tjener et anerkendelsesværdigt formål.

Det kan være burka, niqab, elefanthue, huer, hætter, tørklæder, masker, hjelme, heldækkende dragter og kunstige skæg.

/ritzau/

# data[].attributes.attachment_link.title
Kvinde i niqab sigtet for at overtræde tildækningsforbud

# data[].attributes.attachment_link.description
En 28-årig kvinde iført niqab er som den første blevet sigtet for at overtræde tildækningsforbuddet, der trådte i kraft onsdag. Det oplyser Nordsjællands Politi. Kvinden kom op at toppes med en anden kvinde på en rulletrappe i Hørsholm Midtpunkt. "De skubber lidt til hinanden, og det udvikler sig," fortæller vagtchef David Borchersen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Niqab og burka er stærke symboler, men på hvad? I den verserende debat om maskeringsforbud ser nogen det som kvinderundertrykkende eller en islamistisk protest mod det sekulære samfund - andre som et spørgsmål folks ret til at tro og udtrykke sig som de vil.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tildækningsforbud - er det godt eller skidt?

Den 1. august er det nye tildækningsforbud trådt i kraft. Politiet er rådvilde, men politikerne har besluttet, at det er vejen frem, hvis vi i Danmark skal være sikre. Burka-, skæg- eller niqab-klædte kan fra nu idømmes bøder, hvis de ikke er umiddelbart genkendelige i det offentlige rum.

Alle beklædningsgenstande, der dækker ansigtet, bliver forbudt på offentlige steder. Det kan være burka, niqab, elefanthue, huer, hætter, tørklæder, masker, hjelme, heldækkende dragter og kunstige skæg.

Hvis man overtræder tildækningsforbuddet, udløser det i førstegangstilfælde som udgangspunkt en bøde på 1000 kroner. Anden gang stiger det til 2000 kroner, så 3000 kroner, og i fjerde tilfælde lyder bøden på 10.000 kroner.

I den forbindelse er dansk politi blevet udstyret med en vejledning til, hvordan betjente på gaden skal håndtere en situation med tildækkede ansigter i det offentlige rum.

Savner grundighed i tildækningsforbud

Den vejledning lader meget tilbage at ønske, mener Claus Oxfeldt, der er formand for Politiforbundet.

- Jeg håber, at vi er ordentligt klædt på, men jeg kan godt blive en smule bekymret. Jeg havde nok forventet, at den vejledning var lidt mere detaljeret, siger han til Ritzau.

Vejledningen beskriver, hvordan politibetjenten skal foretage en konkret vurdering af, hvorvidt det er muligt at se og aflæse personens ansigtsudtryk. Hvis man har et "anerkendelsesværdigt formål", er det okay at have tildækket ansigtet. Det kan være, hvis man er til udklædningsfest eller til karneval. Det er dog ikke i orden, hvis man er på vej hen til eller hjem fra begivenheden.

Men Claus Oxfeldt fra Politiforbundet mener, at der er alt for mange usikkerheder forbundet med opgaven, som det ser ud nu.

- Vi havde gerne set, at der var flere eksempler i vejledningen, så det var tydeligere, hvornår det er strafbart, og hvornår det ikke er, siger han.

(Artiklen fortsætter under faktaboksen)

Sådan skal politiet håndhæve tildækningsforbud
Kilder: Rigspolitiet, Berlingske.
Det er planen, at blandt andet Rigspolitiet og Politiforbundet i begyndelsen af september skal sætte sig ned for at evaluere indsatsen.

Andre lande med tildækningsforbud

Debatten har især kredset sig om den muslimske beklædningsgenstand burkaen. Det samme var tilfældet i Frankrig, indtil man i 2011 indførte et forbud, der minder meget om det, som onsdag bliver en realitet i Danmark. Forbuddet lagde nemlig en stor dæmper på debatten, fortæller Jørn Boisen, der er leder af Institut for Engelsk, Germansk og Romansk ved Københavns Universitet.

- Debatten om burkaer dukker fortsat op en gang imellem, men den har været forbavsende stille, efter at loven blev gennemført, siger han til Ritzau og tilføjer, at ligesom i Danmark har den franske lov fået kritik for at være ren symbolpolitik.

Ifølge tal fra det franske myndighedsorgan Observatoire de la Laïcité, der rådgiver den franske regering, stopper politiet hvert år cirka 350 personer, der overtræder forbuddet. Det er uvist, hvor mange af dem der bærer burkaer.

Jørn Boisen fortæller, at det lader til, at tallet er faldende. Størstedelen af dem, der får bøder, er gengangere, som dækker ansigtet på grund af religiøse motiver. En af de gange, hvor debatten er blusset op i Frankrig, var efter lastbilangrebet på strandpromenaden i Nice i 2016, som kostede over 80 mennesker livet. Kort efter agtede flere af Nices omegnskommuner at forbyde beklædningsdelen burkini på strandene.

- Men man fandt hurtigt ud af, at det ville være forfatningsstridigt med et sådant forbud, og det blev derfor aldrig til noget, siger Jørn Boisen.

Også i Norge træder et lignende forbud i kraft onsdag. Her er det dog kun forbudt at have tildækket sit ansigt i forbindelse med undervisning. Det gælder både elever og undervisere. Men så snart klokken ringer, og det er frikvarter, er det i orden at have dækket sit ansigt - også selv om man er på institutionens matrikel.

På barrikaderne

Socialistisk Ungdomsfront har besluttet, at det vil være medarrangør af en demonstration, der skal tage forbuddet under kærlig behandling. Demonstrationen finder sted onsdag den 1. august, fordi det er dagen, det træder i kraft. Foreningen mener, at forbuddet går imod menneskers ret til selv at bestemme over egen krop.

- Vi har tænkt os at gå fra Den sorte plads tildækket for at vise, at vi kan bestemme over vores egen krop. Det kommer til at ske, da vi gerne vil synliggøre den konflikt, som denne her lovgivning vil komme til at skabe, siger Rasmus Hjort, der er talsmand for Socialistisk Ungdomsfront, til TV 2.

Som nævnt foregår demonstrationen i tildækket facon - ifølge Kristeligt Dagblad også for at udstille latterligheden og udfordre loven. Politiet har til Politiken meddelt, at det vil arbejde ud fra pragmatiske løsninger.

Benny Øchkenholdt siger til avisen, at det ikke kommer til at ske, at politiet tager tøjet af folk eller med magt fjerner tildækning.

# data[].attributes.attachment_link.title
I dag træder en helt ny lov i kraft: Sådan vil politiet gøre

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 1. august er det nye tildækningsforbud trådt i kraft. Politiet er rådvilde, men politikerne har besluttet, at det er vejen frem, hvis vi i Danmark skal være sikre. Burka-, skæg- eller niqab-klædte kan fra nu idømmes bøder, hvis de ikke er umiddelbart genkendelige i det offentlige rum.