# data[].attributes.body
Sinut on kutsuttu asiantuntijaksi selvittämää, miksi Lapinjärven vedenlaatu on heikko. Tutki alla olevia kuvia ja kerro, mitä järven hyväksi voitaisiin tehdä. Vastaa tekstissäsi ainakin seuraaviin kysymyksiin:

1.       Mitä kuvissa on ja mitä nämä löydöt kertovat järven tilanteesta?

2.       Mikä tai mitkä tekijät ovat luultavasti vaikuttaneet järven tilaan?

3.       Miten typen ja fosforin kierto liittyvät asiaan? Kerro lyhyesti, mistä fosforia ja typpeä tulee maaperään/veteen luonnostaan ja ihmistoiminnan seurauksena.

4.       Sinulle kerrotaan, että järviveden biologinen hapenkulutus on 20 mg/l, mikä on hyvin suuri lukema. Miksi tämä voi olla ongelma?

5.       Miten järven tilannetta voisi parantaa? Pohdi tässä, mihin asioihin voi vaikuttaa paikallisesti ja mihin ei.

Voit kirjoittaa kokonaisen, pitkän tekstin tai vastata kysymyksiin erikseen. Hyvästä vastauksesta löytyvät ainakin sanat MINIMITEKIJÄ, HAJAKUORMITUS, PISTEKUORMITUS, KAUKOKULKEUMA, REHEVÖITYMINEN, SISÄINEN KUORMITUS, VALUMA-ALUE, ABIOOTTINEN TYPENSIDONTA, BIOOTTINEN TYPENSIDONTA, HAJOTTAJAT.

# data[].attributes.headline
Käytä apuna kirjan kpl 1 ja vastaa kysymyksiin

# data[].attributes.subject
Käytä apuna kirjan kpl 1 ja vastaa kysymyksiin

# data[].attributes.body
1. Mitkä tekijät vaikuttavat jonkin alueen biodiversiteettiin eli luonnon monimuotoisuuteen?
2. Miten arvelet ilmastonmuutoksen vaikuttavan biodiversiteettiin? Perustele!
3. Selitä lyhyesti termit antroposeeni, ekologia ja ekosysteemipalvelu.
4. Tarkastele kirjan sivun 9 kuvaajia. Tulkitse ne lyhyesti sanallisesti. Kerro myös, mikä selittää kuvaajien samannäköisyyttä. Odotan tähän perusteellista vastausta, eli kerro, mikä selittää eri kuvaajien muutokset  ja miten ne liittyvät toisiinsa (esim. miksi ilman hiilidioksidipitoisuus on muuttunut ja miten se liittyy muiden kuvaajien asioihin). Käytä apuna aiemmin oppimaasi ja etsi tarvittaessa lisätietoa netistä.

# data[].attributes.headline
Osa 1: Valitse kuvan ekosysteemeistä kaksi ja kerro lyhyesti perustellen

# data[].attributes.subject
Osa 1: Valitse kuvan ekosysteemeistä kaksi ja kerro lyhyesti perustellen

# data[].attributes.body
- mikä on ekosysteemin minimitekijä (tuottajien näkökulmasta)
- miten tuottajat ovat sopeutuneet selviytymään näissä olosuhteissa (esim. rakenteelliset sopeutumat)

# data[].attributes.headline
Osa 2: Valitse yksi eläinlaji, jolla on hyvin laaja ekolokero, ja yksi, jolla on hyvin kapea ekolokero.

# data[].attributes.subject
Osa 2: Valitse yksi eläinlaji, jolla on hyvin laaja ekolokero, ja yksi, jolla on hyvin kapea ekolokero.

# data[].attributes.body
- Kuvaile lajien ekolokeroita: mitkä abioottiset ja bioottiset tekijät rajaavat niiden esiintymisaluetta?
- Kerro perustellen, kumpi lajeista sopisi paremmin bioindikaattoriksi.

# data[].attributes.body
Kuuluisa suomalainen ekologi Ilkka Hanski on tutkinut mm. täpläverkkoperhosen metapopulaatioita Ahvenanmaalla. Jotta ymmärtäisit, mistä on kyse, selvitä ensin itsellesi, mitä tarkoitetaan populaatiolla ja metapopulaatiolla. Tulkitse sen jälkeen karttaa ja vastaa kysymyksiin. Mustat pisteet ovat alueita, joilla täpläverkkoperhosta tällä hetkellä esiintyy. Valkoiset pisteet ovat alueita, joilla perhonen on joskus esiintynyt tai joka olisi sille sopiva alue.
1. Kopioi kartta työhösi ja ympyröi siitä kuvankäsittelyllä tai Wordin muodoilla yksi alue, jolla populaatio todennäköisesti tulee säilymään. Perustele valintasi lyhyesti.
2. Ympyröi seuraavaksi (eri värillä) yksi alue, jolla populaation katoamisriski on suuri. Perustele valintasi lyhyesti.
3. Miksi perhonen ei esiinny koko Ahvenanmaan alueella?
4. Miksi perhonen ei esiinny kaikilla laikuilla, joilla se voisi esiintyä?

# data[].attributes.body
Paramecium aurelia ja Paramecium caudatum ovat tohvelieläinlajeja. Tulkitse kuvaajia ja vastaa kysymyksiin:
- Miten P. caudatumin ja P. aurelian populaatioiden koot kehittyvät, kun niitä kasvatetaan erillisissä akvaarioissa? Selitä myös MIKSI käyrät ovat tämän muotoisia. Käytä selityksessäsi termejä ympäristön kantokyky, logistinen käyrä ja ympäristön vastus.
- Miten näiden tohvelieläinten populaatioiden koot kehittyvät, kun molempia kasvatetaan samassa astiassa. Miksi?
- Miten eliöt välttävät lajin sisäistä kilpailua? Entä lajien välistä? Mainitse esimerkkejä.

# data[].attributes.body
1.       Etsi esimerkki lajiparista, jonka välinen suhde on

a)       kilpailu

b)      saalistus

c)       mutualismi

d)      lois-isäntäsuhde

e)      pöytävierassuhde

Kuvaile jokaista esimerkkiäsi yhdellä lauseella, esim. miten lajit hyötyvät tai kärsivät suhteesta. Valitse jotkin muut lajit kuin kirjan esimerkit.

2. Valitse yksi 1-kohdan lajipari ja pohdi, miten niiden rinnakkais- eli koevoluutio voisi edetä (=miten lajien välinen suhde vaikuttaa niiden evoluutioon).

3. Selitä lyhyesti, mitä vieraslajit ovat ja miksi ne voivat olla luonnon kannalta haitallisia. Valitse vieraslajit.fi –sivustolta yksi vieraslaji ja kerro, minkä alkuperäislajin/lajien kanssa se kilpailee. Lyhyt selitys riittää.

# data[].attributes.headline
Lue kirjan kpl 6 huolellisesti ennen tehtävän tekemistä!

# data[].attributes.subject
Lue kirjan kpl 6 huolellisesti ennen tehtävän tekemistä!

# data[].attributes.body
1. Ota valokuva jostain kaupunkiympäristöstä, esim. omasta kotipihasta tai koulumatkan varrelta. Analysoi kuvaa:

a) Millainen kuvan elinympäristö on verrattuna luonnontilaisiin elinympäristöihin (esim. metsä)? Tarkastele erityisesti abioottisia tekijöitä.

b) Mitkä eliöt sopeutuvat näihin ympäristöihin erityisen hyvin? Mitkä ominaisuudet auttavat niitä sopeutumaan? Muutama esimerkki riittää!

2. Tulkitse teemakarttaa. Saat kartan suuremmaksi klikkaamalla sitä.

a) Miten uudisrakentamisen alueet on sijoitettu suhteessa olemassa oleviin rakennettuihin alueisiin?

b) Pohdi sijoitusta ekologisesta näkökulmasta (vinkki: metapopulaatiot ja ekologiset käytävät). Minkälaisten eliöiden populaatioita tällainen rakentaminen voi uhata? (

Bonus: voit halutessasi tehdä pienen yhteenvedon siitä, miten kaupunkiympäristön monimuotoisuutta voidaan lisätä suunnittelulla ja rakennustekniikalla.

(Kartta on Helsingin Sanomista ja kopioin sen tähän poikkeuksellisesti, sillä kartta ei jostain syystä aukea linkitettynä.)

# data[].attributes.headline
Osa 1: Aineen kierto ja energian virtaus ekosysteemissä

# data[].attributes.subject
Osa 1: Aineen kierto ja energian virtaus ekosysteemissä

# data[].attributes.body
1. Kalsium on ravinne, jota kasvit ottavat maaperästä. Kerro, miten kalsium päätyy maaperästä sinun luustoosi.
2. Pekka Possufarmari pyytää apuasi, koska hän haluaisi saada possut kasvamaan mahdollisimman paljon mahdollisimman pienellä rehumäärällä. Selitä Pekalle, miten hänen kannattaisi toimia. Käytä termejä perustuotanto, jatkotuotanto, ekologinen tehokkuus ja energian ohivirtaus. (voit tässä kohdassa ohittaa eettiset näkökulmat)

# data[].attributes.body
Valitse 2 avainlajia sivulta https://www.nationalgeographic.org/encyclopedia/keystone-species/ ja selitä lyhyesti omin sanoin, miksi ne ovat avainlajeja omassa ekosysteemissään. Ope auttaa tarvittaessa englanninkielisen tekstin kanssa.

# data[].attributes.body
Tehtävänäsi on tarkastella Hillevi Hiiliatomin matkaa maapallolla (voit keksiä sille jonkun muunkin nimen). Sitä varten sinun tulisi hahmottaa hiilen kierto ja se, millaisia yhdisteitä hiili muodostaa.

Teksti saa olla humoristista ja tarina täysin kuvitteellinen, kunhan luonnontieteelliset faktat ovat kohdallaan. Hillevi voi muodostaa ystäviensä kanssa erilaisia olemassaolevia yhdisteitä. Kertomuksesta tulee käydä myös ilmi se, miten Hillevi vaikuttaa ilmastonmuutokseen ja mitä siitä seuraa maapallon ekosysteemeille (lyhyesti, esimerkkejä).

Hyvä kertomus sisältää ainakin seuraavat termit:
HIILIDIOKSIDI, FOTOSYNTEESI, SOLUHENGITYS, SOKERI, METAANI, RAVINTOAINE, FOSSIILINEN POLTTOAINE, HIILINIELU, KASVIHUONEILMIÖ, KASVIHUONEKAASU, ILMASTONMUUTOS

HUOM! Tekstin ei tarvitse olla pitkä. Kirjoita omin sanoin.

# data[].attributes.headline
Jäkäläkartoitus TAI teoriatyö, valitse toinen

# data[].attributes.subject
Jäkäläkartoitus TAI teoriatyö, valitse toinen

# data[].attributes.body
1. Jäkäläkartoitus: tee kartoitus kirjan ohjeen mukaan, s. s. 110. Vertaa vähintään kahta eri paikkaa (esim. kaupunki-maaseutu tai ison tien varressa - keskellä metsää). Kirjoita tutkimuksestasi lyhyt raportti, jossa kerrot myös lyhyesti, mitä jäkäläkartoitus kertoo ilmanlaadusta. Pohdi tutkimuksesi luotettavuutta. Tämä on hyvin tehtynä ns. bonustehtävä, eli voit saada hyvin tehdystä raportista pari ekstrapistettä.
2. a) Kirjoita kirjan tiivistelmä s. 112 "auki" eli tee lyhyt selostus siitä, miten hiilen, rikin ja typen oksidit vaikuttavat luontoon.
b) Kerro keinoista, joilla typen ja rikin oksidien päästöjä voidaan vähentää.

# data[].attributes.body
Ympäristömyrkkyjä on valtavan paljon, ja tällä käsitekartalla yritetään hahmottaa,  millaisia myrkkyjä on olemassa, mistä niitä tulee ja miten ne vaikuttavat eliöihin ja ekosysteemeihin.

1. Piirrä vapaamuotoinen käsitekartta (koneella tai paperille), josta käy ilmi edellä mainitut asiat eli
- mitkä aineet luokitellaan ympäristömyrkyiksi
- jokaisesta tärkeimmät lähteet
- tärkeimmät vaikutukset eliöyksilöihin (ryhmittäin, eli voit niputtaa esim. orgaaniset ympäristömyrkyt yhteen)

2. PCB-yhdisteitä on käytetty erilaisissa sähkölaitteissa kuten muuntajissa ja kondensaattoreissa. Ne ovat pääsyyllinen Itämeren harmaahylkeiden kohdunkuroumatautiin, joka heikentää lisääntymistä. DDT:n ohella ne myös aiheuttivat merikotkien häviämisen sukupuuton partaalle 1900-luvulla.
a) Mitkä ominaisuudet tekevät PCB-yhdisteistä ja DDT:stä haitallisia?
b) Miksi juuri hylkeet ja merikotkat sairastuivat?
c) Pohdi, miten merikotkien ja hylkeiden raju väheneminen on vaikuttanut muihin ekosysteemin lajeihin.

# data[].attributes.body
Sana säteily herättää monissa ihmisissä pelkoa ja huolta. Tässä tehtävässä saat toimia säteilyasiantuntijana ja vastata yleisiin kysymyksiin. Vastaa perustellen ja väännä asia rautalangasta niin, että lukiota käymätönkin ymmärtää (selitä siis käyttämäsi käsitteet).

1.       Mikroaaltouuni käyttää ruoan kuumentamiseen mikroaaltoja. Eikö se ole vaarallista ihmiselle? (vinkki: tässä on oleellista ymmärtää ionisoivan ja ionisoimattoman säteilyn ero; selitä myös, miten ionisoiva säteily vaikuttaa eliöihin)

2.       Vuonna 1986 Tsernobylin ydinvoimalassa nykyisen Ukrainan alueella tapahtui onnettomuus, jonka seurauksena Suomeen kulkeutui radioaktiivista cesiumia. Sitä on edelleen luonnossa. Uskaltaako suomalaisia marjoja ja sieniä syödä?

3.       Miksi ydinonnettomuuden sattuessa pitää syödä joditabletteja?

4.       Aurinkovoidepurkissa lukee, että voide suojaa UVB- ja UVA-säteilyltä. Mitä ne ovat ja miksi niiltä pitää suojautua?

5.       Miten otsonikerros liittyy UV-säteilyyn? Selitä kirjan kuvan s. 134 perusteella, miksi otsonikerros on ohentunut.

6.       Miksi päiväntasaajan seudulla asuvilla ihmisillä on keskimäärin tummempi iho kuin pohjoisessa asuvilla? Käytä tässä perustelussa tietojasi evoluutiosta sekä UVB-säteilyn hyvistä ja huonoista vaikutuksista.

7.       Mistä keskiverto suomalainen saa eniten säteilyä elämänsä aikana? Miten omalla toiminnalla voisi pienentää säteilyaltistusta?

8.       Miten säteily vaikuttaa luonnossa eläviin eliöihin ja ekosysteemeihin? Mitkä eliöt ovat erityisen herkkiä säteilylle?

# data[].attributes.headline
Uhanalaiset ekosysteemit ja biodiversiteetti, valitse tehtävä A tai B

# data[].attributes.subject
Uhanalaiset ekosysteemit ja biodiversiteetti, valitse tehtävä A tai B

# data[].attributes.body
A: Vastaa kysymyksiin
1. Lajien uhanalaisuuden ajatellaan usein johtuvan metsästyksestä, mutta todellisuudessa sukupuutoille altistavat monet muutkin syyt. Kerro ainakin kolme syytä lajien uhanalaisuuteen ja selitä ne lyhyesti.
2. Mangrovepuiden voi katsoa olevan avainlajeja ja mangrovemetsät ovat hyvin monimuotoisia ekosysteemejä. Miksi?
3. Koralliriutat ja ja trooppiset metsät ovat ns. biodiversiteetin hotspot-alueita. Mitkä tekijät uhkaavat niitä? (kerro huolellisesti perustellen ja omin sanoin, ei pelkästään "metsien hävittäminen").
4. Mitkä ovat Suomen uhanalaisimpia ekosysteemejä ja mikä niitä uhkaa?

# data[].attributes.headline
B: Lue artikkeli ja kirjoita mielipidekirjoitus, jossa selität, mitä biodiversiteetti tarkoittaa, mikä sitä uhkaa ja miksi biodiversiteettia tulisi suojella.

# data[].attributes.subject
B: Lue artikkeli ja kirjoita mielipidekirjoitus, jossa selität, mitä biodiversiteetti tarkoittaa, mikä sitä uhkaa ja miksi biodiversiteettia tulisi suojella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What is biodiversity?

It is the variety of life on Earth, in all its forms and all its interactions. If that sounds bewilderingly broad, that's because it is. Biodiversity is the most complex feature of our planet and it is the most vital. "Without biodiversity, there is no future for humanity," says Prof David Macdonald, at Oxford University.

The term was coined in 1985 - a contraction of "biological diversity" - but the huge global biodiversity losses now becoming apparent represent a crisis equalling - or quite possibly surpassing - climate change.

More formally, biodiversity is comprised of several levels, starting with genes, then individual species, then communities of creatures and finally entire ecosystems, such as forests or coral reefs, where life interplays with the physical environment. These myriad interactions have made Earth habitable for billions of years.

A more philosophical way of viewing biodiversity is this: it represents the knowledge learned by evolving species over millions of years about how to survive through the vastly varying environmental conditions Earth has experienced. Seen like that, experts warn, humanity is currently " burning the library of life ".

Bugs are the base of the many wild food chains that support ecosystems. Illustration: Frances Marriott

Do animals and bugs really matter to me?

For many people living in towns and cities, wildlife is often something you watch on television. But the reality is that the air you breathe, the water you drink and the food you eat all ultimately rely on biodiversity. Some examples are obvious: without plants there would be no oxygen and without bees to pollinate there would be no fruit or nuts.

Others are less obvious - coral reefs and mangrove swamps provide invaluable protection from cyclones and tsunamis for those living on coasts, while trees can absorb air pollution in urban areas.

Others appear bizarre - tropical tortoises and spider monkeys seemingly have little to do with maintaining a stable climate. But the dense, hardwood trees that are most effective in removing carbon dioxide from the atmosphere rely on their seeds being dispersed by these large fruit-eaters.

When scientists explore each ecosystem, they find countless such interactions, all honed by millions of years of evolution. If undamaged, this produces a finely balanced, healthy system which contributes to a healthy sustainable planet.

The sheer richness of biodiversity also has human benefits. Many new medicines are harvested from nature, such as a fungi that grows on the fur of sloths and can fight cancer. Wild varieties of domesticated animals and crops are also crucial as some will have already solved the challenge of, for example, coping with drought or salty soils.

If money is a measure, the services provided by ecosystems are estimated to be worth trillions of dollars - double the world's GDP. Biodiversity loss in Europe alone costs the continent about 3% of its GDP, or €450m (£400m), a year.

From an aesthetic point of view, every one of the millions of species is unique, a natural work of art that cannot be recreated once lost. "Each higher organism is richer in information than a Caravaggio painting, a Bach fugue, or any other great work," wrote Prof Edward O Wilson, often called the "father of biodiversity", in a seminal paper in 1985.

75% of flying insects were lost in the last 25 years in Germany, according to a recent study. Illustration: Frances Marriott

Just how diverse is biodiversity?

Mind-bogglingly diverse. The simplest aspect to consider is species. About 1.7 million species of animals, plants and fungi have been recorded, but there are likely to be 8-9 million and possibly up to 100 million. The heartland of biodiversity is the tropics, which teems with species. In 15 hectares (37 acres) of Borneo forest, for example, there are 700 species of tree - the same number as the whole of North America.

Recent work considering diversity at a genetic level has suggested that creatures thought to be a single species could in some cases actually be dozens. Then add in bacteria and viruses, and the number of distinct organisms may well be in the billions. A single spoonful of soil - which ultimately provides 90% of all food - contains 10,000 to 50,000 different types of bacteria.

The concern is that many species are being lost before we are even aware of them, or the role they play in the circle of life.

How bad is it?

Very. The best studied creatures are the ones like us - large mammals. Tiger numbers, for example, have plunged by 97% in the last century. In many places, bigger animals have already been wiped out by humans - think dodos or woolly mammoths.

The extinction rate of species is now thought to be about 1,000 times higher than before humans dominated the planet, which may be even faster than the losses after a giant meteorite wiped out the dinosaurs 65m years ago. The sixth mass extinction in geological history has already begun, according to some scientists.

Lack of data means the "red list", produced by the International Union for Conservation of Nature, has only assessed 5% of known species. But for the best known groups it finds many are threatened: 25% of mammals, 41% of amphibians and 13% of birds.

Species extinction provides a clear but narrow window on the destruction of biodiversity - it is the disappearance of the last member of a group that is by definition rare. But new studies are examining the drop in the total number of animals, capturing the plight of the world's most common creatures.

The results are scary. Billions of individual populations have been lost all over the planet, with the number of animals living on Earth having plunged by half since 1970. Abandoning the normally sober tone of scientific papers, researchers call the massive loss of wildlife a "biological annihilation" representing a "frightening assault on the foundations of human civilisation".

More than half the ocean is now industrially fished. Illustration: Frances Marriott

What about under the sea?

Humans may lack gills but that has not protected marine life. The situation is no better - and perhaps even less understood - in the two-thirds of the planet covered by oceans. Seafood is the critical source of protein for more than 2.5 billion people but rampant overfishing has caused catches to fall steadily since their peak in 1996 and now more than half the ocean is industrially fished.

What about bugs - don't cockroaches survive anything?

More than 95% of known species lack a backbone - there are about as many species in the staphylinidae family of beetles alone as there are total vertebrates, such as mammals, fish and birds. Altogether, there are at least a million species of insect and another 300,000 spiders, molluscs and crustaceans.

But the recent revelation that 75% of flying insects were lost in the last 25 years in Germany - and likely elsewhere - indicates the massacre of biodiversity is not sparing creepy crawlies. And insects really matter, not just as pollinators but as predators of pests, decomposers of waste and, crucially, as the base of the many wild food chains that support ecosystems.

"If we lose the insects then everything is going to collapse," says Prof Dave Goulson of Sussex University, UK. "We are currently on course for ecological Armageddon."

Even much-loathed parasites are important. One- third could be wiped out by climate change, making them among the most threatened groups on Earth. But scientists warn this could destabilise ecosystems, unleashing unpredictable invasions of surviving parasites into new areas.

A single spoonful of soil contains 10,000 to 50,000 different types of bacteria. Illustration: Frances Marriott

What's destroying biodiversity?

We are, particularly as the human population rises and wild areas are razed to create farmland, housing and industrial sites. The felling of forests is often the first step and 30m hectares - the area of the Britain and Ireland - were lost globally in 2016.

Poaching and unsustainable hunting for food is another major factor. More than 300 mammal species, from chimpanzees to hippos to bats, are being eaten into extinction.

Pollution is a killer too, with orcas and dolphins being seriously harmed by long-lived industrial pollutants. Global trade contributes further harm: amphibians have suffered one of the greatest declines of all animals due to a fungal disease thought to be spread around the world by the pet trade. Global shipping has also spread highly damaging invasive species around the planet, particularly rats.

The hardest hit of all habitats may be rivers and lakes, with freshwater animal populations in these collapsing by 81% since 1970, following huge water extraction for farms and people, plus pollution and dams.

Could the loss of biodiversity be a greater threat to humanity than climate change?

Yes - nothing on Earth is experiencing more dramatic change at the hands of human activity. Changes to the climate are reversible, even if that takes centuries or millennia. But once species become extinct, particularly those unknown to science, there's no going back.

At the moment, we don't know how much biodiversity the planet can lose without prompting widespread ecological collapse. But one approach has assessed so-called " planetary boundaries ", thresholds in Earth systems that define a "safe operating space for humanity". Of the nine considered, just biodiversity loss and nitrogen pollution are estimated to have been crossed, unlike CO2 levels, freshwater used and ozone losses.

By weight, 97% of the world's vertebrate land animals are humans or their livestock - just 3% are thought to be wild. Illustration: Frances Marriott

What can be done?

Giving nature the space and protection it needs is the only answer. Wildlife reserves are the obvious solution, and the world currently protects 15% of land and 7% of the oceans. But some argue that half the land surface must be set aside for nature.

However, the human population is rising and wildlife reserves don't work if they hinder local people making a living. The poaching crisis for elephants and rhinos in Africa is an extreme example. Making the animals worth more alive than dead is the key, for example by supporting tourism or compensating farmers for livestock killed by wild predators.

But it can lead to tough choices. "Trophy hunting" for big game is anathema for many. But if the shoots are done sustainably - only killing old lions, for example - and the money raised protects a large swath of land, should it be permitted?

We can all help. Most wildlife is destroyed by land being cleared for cattle, soy, palm oil, timber and leather. Most of us consume these products every day, with palm oil being found in many foods and toiletries. Choosing only sustainable options helps, as does eating less meat, particularly beef, which has an outsized environmental hoofprint.

Another approach is to highlight the value of biodiversity by estimating the financial value of the ecosystem services provided as "natural capital". Sometimes this can lead to real savings. Over the last 20 years, New York has spent $2bn protecting the natural watershed that supplies the city with clean water. It has worked so well that 90% of the water needs no further filtering: building a water treatment plant instead would have cost $10bn.

What's next?

Locating the tipping point that moves biodiversity loss into ecological collapse is an urgent priority. Biodiversity is vast and research funds are small, but speeding up analysis might help, from automatically identifying creatures using machine learning to real-time DNA sequencing.

There is even an initiative that aims to create an open-source genetic database for all plants, animals and single-cell organisms on the planet. It argues that by creating commercial opportunities - such as self-driving car algorithms inspired by Amazonian ants - it could provide the incentive to preserve Earth's biodiversity.

However, some researchers say the dire state of biodiversity is already clear enough and that the missing ingredient is political will.

A global treaty, the Convention on Biological Diversity (CBD), has set many targets. Some are likely to be reached, for example protecting 17% of all land and 10% of the oceans by 2020. Others, such as making all fishing sustainable by the same date are not. The 196 nations that are members of the CBD next meet in Egypt in November.

In his 1985 text, Prof E O Wilson, concluded: "This being the only living world we are ever likely to know, let us join to make the most of it." That call is more urgent than ever.

Further reading
The Biological Diversity Crisis (1985). Edward O Wilson. BioScience (Vol 35) The Sixth Extinction: An Unnatural History (2014). Elizabeth Kolbert (Bloomsbury) What Has Nature Ever Done for Us? (2013) Tony Juniper (Profile)
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (2010). Pushpam Kumar et al. (Earthscan)

Illustrations: Frances Marriott

# data[].attributes.attachment_link.title
What is biodiversity and why does it matter to us?

# data[].attributes.attachment_link.description
The air you breathe, the water you drink and the food you eat all rely on biodiversity, but right now it is in crisis - because of us. What does this mean for our future and can we stop it, asks Damian Carrington?