# data[].attributes.body
Renässansen eller “pånyttfödelsen” var den tidsperiod då medeltiden avslutades och antikens kulturarv återuppväcktes. Det började i Italien på sent 1400-tal och slutade runt 1580-tal till 1600-tal, men det finns ingen exakt tidpunkt för när den tog slut. Man menade då att den mörka medeltiden var slut och människor upptäckte antikens konster och vetenskaper. Människors tankesätt och syn på konst, vetenskapen och litteratur ändrades helt från medeltiden och de nya vetenskaperna fick människor att ifrågasätta kyrkan.

Under andra halvan av 1400-talet började en mer vetenskaplig världsbild växa fram. I början blev de nya ideerna väldigt kritiserades av kyrkan eftersom kyrkan fortfarande var de som styrde och de nya ideerna inte stämde in med deras läror. Men kyrkan var tillslut tvungen att ge upp sina läror för att vetenskapliga läror blev mer överlägsna. Under många år hade folk trott att jorden var platt och att solen cirkulerade runt jorden, men många människor ifrågasatte teorierna och försökte bevisa att jorden cirkulerar runt solen och jorden var klotformad men utan lyckat resultat. En upptäcktsresare vid namn Christofer Columbus förändrade världsbilden helt när han skulle segla över Atlanten till Indien men upptäckte då Amerika. Händelser som dessa bidrog då till att skapa en mer sammanhållen värld och de nya sjöfarts kunskaperna skapade nya möjligheter för handeln.

På samma sätt startade Reformationen den grundades på att Martin Luther kritiserade den katolska kyrkan, han gick till storms mot de andliga och det moraliska förfallet . Luther kritiserade främst den katolska kyrkans maktlystenhet och insän kränkthet som han inte tyckte stämde överens med med den originella kyrkans ideal. Hans kritik och fördömdes av Påven men kritiken uppmärksammades speciellt av de tyska furstarna. Det tyska riket var splittrat och kejsaren av ätten Habsburg försökte desperat hålla ihop det så gott som de gick han tog skatt från de underlydande och varav en stor del gick till Vatikanen. Därför tycktes många tyska furstar att gilla detta och såg att Luthers idéer minskade kyrkans makt och stärkte deras egen. Luthers kritik spreds utanför det tyska riket, flera av Nordeuropas länder utnyttjade då hans kritik mot kyrkan och kungarna lät reformera sina länders kyrkor därav namnet reformationen. Luthers protester nådde folket med den nyfunna boktryckarkonsten.

Boktryckarkonsten är en av de nya konsterna som upptäcktes under renässansen. Den uppfanns på mitten av 1400-talet i Europa av Johan Gutenberg. Denna konst att trycka böcker kände man sen tidigare till men arbetet tog väldigt lång tid. Då förfinade Gutenberg denna teknik med löstagbara bokstäver som kunde flyttas runt och återanvändas till nya sidor. Att trycka böcker blev nu enklare och snabbare, även böcker blev nu billigare att köpa. Boktryckarkonsten påskyndade också den vetenskapliga revolutionen genom att nu kunde man sprida kunskap och ideer mycket mer effektivare, som med Luthers protester.

Under renässansen så förstärktes också furstarnas makt och detta var då de kungliga enväldet. Den ekonomiska utvecklingen i Europa ledde till att makten blev allt mer centraliserad och härskarna fick nu mer makt än någonsin. Absolutism är en annan benämning på kungligt envälde, absolutismen präglade många av Europas länder. Ett envälde är då ett statsskick där makten utövas av en envåldshärskare. De enväldiga härskarna styrde då för att Gud ville att dem skulle bestämma över folket. Gud hade genom nåd skänkt dem makten och då sågs alla uppror mot kungamakten som ett brott mot guds vilja. Denna period kom då efter att kyrkans makt hade förlorats efter reformationen och makten gick då till de kungliga.

# data[].attributes.body
Antiken är en epok i medelhavsområdets historia som äger rum 2000f.kr till 500e.kr i grekland och romariket. Det människor förknippar antiken med är demokratin, idrotten, gudarna, sagorna, konsten, filosofi, vetenskapen, teknik och kejsartiden.

I antikens grekland fick folket vara med och rösta för första gången. Männen samlades och röstade om krig, skatter och vem som skulle utföra vissa uppdrag. Kvinnor, slavar och utlänningar fick inte vara med och bestämma alltså den atenska demokratin baseras på etnisk homogenitet och uteslutning. De fullvärdiga medborgare med rösträtt var ungefär 20 000, resten var kvinnor, barn, slavar och metoiker.

De som levde i romarriket och i Grekland hade en polyteistisk religion vilket menas att dem trodde på flera gudar exempelvis Poseidon, Zeus, Athena och Hades. Invånarna i romarriket förväntades att delta i årliga offentliga religiösa ceremonier. Romerna var ganska toleranta mot andra religioner så länge de inte uppviglade romerna. Det fanns en hel mängd trosuppfattningar som uppkom i de romerska riket när riket expanderade och några representerade judendomen. Därför lämnades just Kristendomen ostörd från början, detta gav dem kristna en chans att sprida religionen innan kejsaren valde att slå ner på dem av olika anledningar. Kristendomen uppstod i palestina (Israel) de området var ockuperat av romarna på så sätt spreds religionen till romarriket.

Grekerna och Romarna gjorde vetenskap av att studera planeter, stjärnor och solen för att sedan kunna fastställa hur stora dem var, avstånden till varann och hur dem rörde sig. En av dem kändaste vetenskapsmännen och filosoferna som levde på Antiken var Demokritos, Sokrates, Arkimedes, Alexander och Pythagoras. Pythagoras han hade en teori att jorden inte var platt utan klotformad enligt han var det inte gudar som drev himlakropparna utan en mekanisk kraft. Grekerna satte ett namn på rymdens klockverk- Kosmos vilket betyder ordning. Många greker hade många tankar och funderingar över universum och samhället. Vetenskapsmännen var egentligen filosofer för ingen kunde bevisa eller motbevisa deras teorier och tankar.

Grekland var som många andra forntida civilisationer ett slavsamhälle, slavarna betraktades som naturliga och nödvändiga. Inte ens slavarna ifrågasättande arbetet utan det sågs som naturligt för det goda livet. Våra förebilder i demokrati och skönhet har byggt sin kultur på ett system vars brutalitet blev uppenbar under kampen mot negerslaveriet. Slavarna var barn och kvinnor, slavarna fanns överallt deras antal var ca 100 000 i Athen av ca 300 000 invånare. De flesta slavar var privat egendom men de fanns även stats slavar som var vägarbetare, renhållningshjon, fängelsevakter, bödlar, små byråkrater och poliser.

Åren av kulturell blomstring led mot sitt slut på 500-talet på grund av upplösningen Rom delades upp i en västlig del med säte i rom och en östlig del med säte i Konstantinopel (nuvarande istanbul) dem insåg helt enkelt att romarriket inte kunde styras av en enda kejsare. Den östliga delen levde vidare som dem gjort i flera tusen år till men västra rom började lösas upp. Fler faktorer var att krigen gav inte lika mycket slavar, armen som bestod av 300 000 man fördubblades och kostade allt mer, lönerna till statens tjänstemän blev allt mer och invånarna som betalade skatt till staten blev fattigare. Pengarna till underhåll i Rom fanns ej och invånarna lämnade staden. Efter alla plundringar och anfall upphörde Västrom att finnas när dess siste kejsare avsattes av sina egna soldater.

# data[].attributes.body
Förhistorisk tid eller forntiden är den äldsta av de historiska epokerna och räknas från omkring 10 000 före Kristus till dess att antiken upphörde i samband med romarrikets undergång i 2000 före Kristus. Anledningen till att det är forntiden och inte stenåldern som utgör vår äldsta historiska epok är att skrivkonsten uppfanns då för omkring 5000 år sedan(ca 3200 före Kristus) Det är nämligen först i samband med skrivkonstens uppkomst som våra historiker börjar få skriftliga källor att utgå ifrån. Därför vet vi mycket mer om forntiden än de som levde på stenåldern. Inom historievetenskapen utgörs därför all ”historisk tid” av den tid då det finns skriftliga källor bevarade. Tiden innan det kallas ”förhistorisk tid”.

Den viktigaste omställningen för människan är när vi människor gick från att vara jägare och samlare till bofast. Jägare och samlare innebär att de var nomader och rörde sig över stora områden. De tog sig till platser där det fanns mat, exempelvis bytesdjur, nötter, frukter eller bär. De olika stammarna möttes ibland och kanske bytte saker eller äktenskapspartner. Troligtvis var det kvinnorna som bytte stam. Redan vid den här tiden fanns det regler för såväl äktenskap som släktskap och till exempelvis incest var anmälan förbjudet. I de äldsta samhällena förekom inga stora statusskillnader  mellan medlemmarna i en stam. Någon kanske hade utmärkt sig som en skicklig jägare och en annan hade kanske visat goda ledaregenskaper. Det var en status de hade förvärvat, inte fötts med.

I detta  skede uppstod även tydligare könsroller. Mycket av det som anses vara en traditionell inledning i kvinnliga och manliga sysslor cementerades då människan blev   bofast.

Ytterligare en konsekvens av bosättningen var att det på vissa platser samlades större mängder människor, som byggde de första städerna. Med tiden skulle just städerna bli en av de viktigaste byggstenarna i de mänskliga samhällena. Och när den bästa jordbruksmarken tog slut och de första rikena uppstod skapades behov av ny mark. Därför uppkom det ibland krig.

# data[].attributes.body
Under 1700-talet inleddes upplysningen var en kulturhistorisk rörelse i Europa  som hade rötter långt tillbaka på 1600-talet. Stora förändringar skedde  i samhället som kom och lägg grunden till demokrati och industrialisering. Under 1600- talet hade den vetenskapliga revolutionen ägt rum. Flera vetenskapsmän/ filosofer gjorde vetenskapliga observationer vilket resulterade i att den kristna kyrkans världsordning kritiserades. Martin Luther hade tidigare på 1500-tal kritiserat den katolska kyrkan sätt att utöva den kristna läran. I Upplysningens slut uppmanade filosofer och vetenskapsmän att “ Alla människor är kapabla att tänka själva” dem menade att man hade rätt att utmana kyrkan och kungar.

De kändaste filosoferna var Voltaire, Montesquieu och Rousseau. Voltaire var en författare, dietist och filosof. Voltaire anslöt sig i kampen mot religiös intolerans, mot politiskt förtryck och mot okunnighet och fördomar på olika områden. Han var en stor beundrare av engelska ideer av hur en stat ska styras och vilka rättigheter en individ ska ha. Voltaire var för demokrati. En annan upplysningsfilosof var Montesquieu och han tyckte att ett samhälle borde styras av tre olika makter: verkställande, lagstiftande och dömande makt. Dessa tankegångar kom sedan att lägga grund för bland annat Sveriges politiska system. Den tredje kändaste upplysningsfilosofen var Rousseau och hans bidrag till upplysningen var hans samhällsteori. Hans teori var: det mänskliga samhället är inte något gott utan ont, känslan och inte förnuftet bör styra människors handlingar och den allmänna viljan skulle prägla besluten.

Descartes han sa att det var möjligt att nå kunskap med enbart förnuftet. Detta tankesätt kallas för rationalism. En annan inriktning som John Locke förde över på människan kallas för empirism. John menade att människan föddes som ett oskrivet blad som fylldes i med hjälp av erfarenheter. Dessa två principer diskuterades av upplysningsmännen. Ända sen Antiken hade det funnits tankar om ett naturligt rätt Filosoferna under Upplysningen sa att alla människor har samma grundläggande rättigheter. Filosoferna kämpade för yttrandefrihet, tankefrihet och religionsfrihet som naturliga rättigheter

I Frankrike samlades upplysningsmänniskan och skrev den Franska encyklopedin är en sammanfattning om mänsklig kunskap. Med detta uppslagsverk kunna man sprida information och kunskap till människor.

# data[].attributes.body
På denna tid har katolska kyrkan all makt till utbildning och staten tack vare att rom blev kristet under antiken innan det föll, så påven får större och större inverkan på samhället eftersom många var kristna och kristendomen fortsatt sprida sig genom åren då folk började vandra genom Europa.

800-talet bildades ett nytt stort kungadöme av Karl den store som kröntes av påven han själv till kejsare i utbud mot att han gav påven skydd. Efter detta lägger Karl den store grunden till ett nytt samhällssystem, Feodalismen som innebor att allt styrs av tjänster och gentjänster. Som att adeln(Karl den store) får land av kungen(Påven) i utbud mot skydd. Varför det kallas Medeltiden är för att italienare på 1400-1500 talet under renässansen, när dom hade återupptäckt den antika andan så insåg att då var tiden i mellan antiken och nu så det döptes till medeltiden. På medeltiden bildades även ståndssamhället, en originell idé från kyrkan. Alla samhällsklasser hade varsin viktiga uppgift. Adeln – [dem som krigar] präster [de som bad i kyrkan] bönder och borgare [de som arbetar och bodde i städer].

Mycket tid lades även på jordbruket under 1000-1300, högmedeltiden, det blev mer effektivt, folk fick mer mat, populationen ökade, städer växte vilket gjorde att handeln ökade och mer kungar och länder började med feodalismen. På medeltiden bildades även ståndssamhället, en originell idé från kyrkan. Alla samhällsklasser hade varsin viktiga uppgift. Adeln – [dem som krigar] präster [de som bad i kyrkan] bönder och borgare [de som arbetar och bodde i städer].

Städernas militär och beskydd bestod av riddare. Riddare var högt uppsatt i samhället men det krävdes flera års av träning först som page sen väpnare innan dom kan bli dubbad till riddare av rikets regent. Efter du blev dubbad riddare behövde du inte betala skatt och bodde i slott med sin egen page och väpnare. Dom levde med en egen hederskodex och fast med ett militärt broderskap bland de riddare i ordern. Riddarens mål var att beskydda de fattiga, tjäna gud och försvara kyrkan. Influerad av kyrkan, började det första korståget, år 1095 för att erövra och ”befria” den heliga staden, Jerusalem från muslimerna som staden hade styrts av sen 638 e.Kr

I mitten av 1300 talet när den franske kungen Karl IV dog så startades hundraårskriget mellan England och Frankrike för att ta anspråk på den franska kronan. Bara 10 år efter kriget började så kom digerdöden, den svarta döden som den även kallas. Den spreds genom bakterier från loppor som i sin tur satt på råttor som sedan hoppade på människor. Tack vare det så kunde digerdöden spridas snabbt och döda ungefär mellan en tredje del och hälften av Europas befolkning på bara några år. År 1453 avslutades kriget, Europas population hade sjunkit drastiskt på 100 år. Digerdöden var generellt sett som en stor katastrof och guds straff men de som överlevde digerdöden och kriget fick bättre livsvillkor än förut. Folk fick bättre lön, mer mark och bättre åkrar. Medeltiden slutar med att Konstantinopel föll och hundraårskriget slutar.