# data[].attributes.body
Raija ja Jouko

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muovipakkauksia valmistetaan maailmassa vuosittain noin 80 miljoonaa tonnia, mutta vain hyvin pieni määrä muovipakkauksista kierrätetään. Jopa 30 prosenttia muovipakkauksista päätyy käsittelemättömänä luontoon. Meriin päätyvät mikromuovit aiheuttavat ongelmia meren eliöille ja mereneläviä syöville ihmisille. Lisäksi muovin raaka-aineena käytetty öljy on ehtyvä luonnonvara.

Ratkaisu: b iohajoavat design-pakkaukset

Sulapac valmistaa biohajoavia luksuspakkauksia, joita voidaan käyttää esimerkiksi kosmetiikkapakkauksina. Pakkausmateriaali valmistetaan sertifioiduista metsistä saatavasta puuhakkeesta ja luonnonperäisistä sidosaineista, joista muotoillaan asiakkaan tarpeita vastaavia pakkauksia. Pakkauksiin kehitetyt barrier-pinnoitteet takaavat, että pakatut tuotteet säilyvät koko niille tarkoitetun elinkaaren ajan.

Ansaintamalli ja hyödyt Sulapacille

Sulapac myy asiakkailleen valmiin pakkauskonseptin, johon kuuluu pakkauksen suunnittelu asiakkaan tarpeiden mukaisesti. Kokonaisvaltainen ratkaisu tuo etua kilpailijoihin nähden, sillä perinteisesti pakkauksen suunnittelu ja viimeistely jäävät asiakkaan harteille. Sulapacin pakkauksia voidaan myydä myös lisenssivalmistajien kautta.

Hyödyt asiakkaalle ja loppukäyttäjälle

Uusiutuvasta raaka-aineesta tuotettu, biohajoava pakkaus pienentää Sulapacin asiakkaiden ympäristöjalanjälkeä. Käyttövalmiit pakkaukset myös helpottavat asiakkaan työtä, sillä asiakkaan ei tarvitse itse suunnitella pakkauksia.

Sulapac pähkinänkuoressa

Päätoimiala:  pakkaukset

Perustamisvuosi:  2016

Liikevaihto:  alle miljoona euroa

Henkilöstön koko: 1-10

Kotipaikka:  Helsinki

Verkkosivu:  www.sulapac.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Muovipakkauksia valmistetaan maailmassa vuosittain noin 80 miljoonaa tonnia, mutta vain hyvin pieni määrä muovipakkauksista kierrätetään. Jopa 30 prosenttia muovipakkauksista päätyy käsittelemättömänä luontoon. Meriin päätyvät mikromuovit aiheuttavat ongelmia meren eliöille ja mereneläviä syöville ihmisille. Lisäksi muovin raaka-aineena käytetty öljy on ehtyvä luonnonvara. Sulapac valmistaa biohajoavia luksuspakkauksia, joita voidaan käyttää esimerkiksi kosmetiikkapakkauksina.

# data[].attributes.body
Johanna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa on 12 ministeriötä, jotka vastaavat omalla toimialallaan asioiden valmistelusta ja hallinnon toiminnasta.

Hyppää sisältöön

Maa- ja metsätalousministeriö on valinnut elintarvikealan liiketoiminnan ja markkinoinnin kehittämiseen erikoistuneen Inverine Market Intelligence Oy:n toteuttamaan kestävän alueellisen ruokajärjestelmän mallin pilottihanketta. Useiden tarjokkaiden joukosta valitun hankkeen toteutusalue on Ahvenanmaa ja kesto puolitoista vuotta. Tavoitteena on luoda ja pilotoida innovatiivinen ruokajärjestelmän malli, jossa mahdollisimman paljon käytetyistä tuotantopanoksista tulee alueelta, jolla ruoka tuotetaan ja kulutetaan.

Pilotoitavassa ruokajärjestelmän mallissa ravinteet kierrätetään takaisin peltoon kasvien tarpeisiin ja erilaiset energiantuotantomahdollisuudet käytetään hyväksi. Alueellinen kestävä ruokajärjestelmä perustuu paikallisen ruuan kulutukseen ja arvostukseen sekä paikallisen ruokakulttuurin kehittämiseen.

˗ Inverinen hanke-ehdotus toteuttaa ministeriön mielestä parhaiten hankkeen tavoitteita, eli edistää alueellista kestävää ja kannattavaa ruuantuotantoa paikallisia resursseja hyödyntäen, toteaa kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio.

Ministeriö haki keväällä hanketoteuttajaa avoimella haulla, johon tuli 14 hakemusta. Hanke kestää vuoden 2018 loppuun ja sen kokonaisrahoitus on 150 000 euroa.

Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran, maa- ja metsätalousministeriön, ympäristöministeriön, työ- ja elinkeinoministeriön, elinkeinoelämän ja eri sidosryhmien yhteistyönä syksyllä 2016 valmistui Kierrolla kärkeen, Suomen tiekartta kiertotalouteen 2016-2025. Tiekartan yhtenä painopistealueena on kestävä ruokajärjestelmä ja Alueellinen kestävä ruokajärjestelmä -hanke on painopistealueen avainhanke.

˗ Avainhankkeen tavoitteena on luoda malli, jota sovelletaan esimerkkialueella käytäntöön ja pystytään monistamaan käytettäväksi myös muilla alueilla. Tämä luo uusia mahdollisuuksia suomalaisen ruokajärjestelmän kehittämiseen, sanoo Husu-Kallio.

Lisätietoja maa- ja metsätalousministeriöstä:
neuvotteleva virkamies Marja-Liisa Tapio-Biström, p. 0295 16 2400
neuvotteleva virkamies Birgitta Vainio-Mattila, p. 0295 16 2346
etunimi.sukunimi(at)mmm.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa on 12 ministeriötä, jotka vastaavat omalla toimialallaan asioiden valmistelusta ja hallinnon toiminnasta. Hyppää sisältöön Maa- ja metsätalousministeriö on valinnut elintarvikealan liiketoiminnan ja markkinoinnin kehittämiseen erikoistuneen Inverine Market Intelligence Oy:n toteuttamaan kestävän alueellisen ruokajärjestelmän mallin pilottihanketta. Useiden tarjokkaiden joukosta valitun hankkeen toteutusalue on Ahvenanmaa ja kesto puolitoista vuotta.

# data[].attributes.body
Satu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ongelma

Ihmiset heittävät pois jätettä, jota voitaisiin käyttää ruoan kasvatusalustana. Esimerkiksi kahvinkeitosta jääneet kahvinporot laitetaan tavallisesti sekajätteeseen tai biojäteastiaan. Samaan aikaan maailman väkiluku kasvaa ja sen myötä myös tarve vaihtoehtoisille kestäville proteiininlähteille. Ruoan arvoketjujen päästöjä on vähennettävä lisäämällä paikallista proteiinintuotantoa.

Ratkaisu: sieniä kahvistasi

Helsieni tuottaa osterivinokkaita käytetyistä kahvinporoista. Yritys myy sekä sieniä että tee se itse -paketteja ihmisille, jotka haluavat kasvattaa sienensä itse. Sienet myydään suoraan ravintoloihin Helsingin alueella. Tee se itse -paketit myydään kierrätetyissä muovipakkauksissa, jotka Helsieni kerää ravintoloilta. Pakkauksen käyttäjille yritys tarjoaa sienten kasvatusohjeet ja sienirihmaston, jota tarvitaan sienten kasvattamiseen pakkauksessa. Asiakkaat käyttävät omia kahvinporojaan. Osterivinokkaat ovat yksi nopeiten kasvavista sienilajeista.

Liiketoimintamalli ja sen hyödyt Helsienelle

Yrityksen liiketoimintamalli perustuu sienten kasvattamiseen ja myyntiin sekä tee se itse -paketteja kokoamiseen ja myyntiin. Sienirihmasto tulee Alankomaista ja muovipaketit Helsieni saa ilmaiseksi ravintoloilta. Suurin kustannuserä yritykselle on työvoima. Koska myynti on paikallista, liiketoimintamalli antaa Helsienelle mahdollisuuden tutustua asiakkaisiinsa kunnolla. Lähiruoka on myös kasvava trendi.

Hyödyt asiakkaille ja loppukäyttäjille

Sienet ovat yksi hiilineutraaleimmista ravinnonlähteistä. Niiden kasvattaminen kahvinporojen avulla voi tehdä niistä jopa hiilinegatiivisia. Helsienen ratkaisun myötä kuluttajat voivat syödä lihan sijasta lähiruokana kasvatettuja sieniä, mikä on ekologisesti kestävämpää ja se tuo myös terveyshyötyjä. Bio- ja sekajätteen määrä vähenee, kun jätettä käytetään sienten kasvualustana. Tämä vähentää myös jätteestä aiheutuvia kustannuksia ja päästöjä. Jos sienten syömisestä tulee suosittua, se voi luoda uusia työpaikkoja sienten kasvattajille ja myyjille.

Helsieni pähkinänkuoressa

Perustamisvuosi: 2016

Nettomyynti: alle miljoona euroa

Työntekijät: 1-10

Sijainti: Helsinki

Verkkosivu: www.helsieni.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Sieniviljelyä kotoisasti kahvinporoissa - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihmiset heittävät pois jätettä, jota voitaisiin käyttää ruoan kasvatusalustana. Esimerkiksi kahvinkeitosta jääneet kahvinporot laitetaan tavallisesti sekajätteeseen tai biojäteastiaan. Samaan aikaan maailman väkiluku kasvaa ja sen myötä myös tarve vaihtoehtoisille kestäville proteiininlähteille. Ruoan arvoketjujen päästöjä on vähennettävä lisäämällä paikallista proteiinintuotantoa. Helsieni tuottaa osterivinokkaita käytetyistä kahvinporoista.

# data[].attributes.body
Johanna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkaliparistot päätyvät usein kaatopaikalle ja saastuttavat luontoa. Paristojen sisältämän sinkin ja mangaanin tuottaminen neitseellisistä ja uusiutumattomista luonnonvaroista edellyttää malmin louhimista ja rikastamista. Rikastamot ja lopputuoteteknologiat edellyttävät kalliita investointeja. Kuluttajilta kerättyjen alkaliparistojen lajittelussa ja kierrätyksessä syntyy runsaasti alkalimassaa, josta saatavan mangaanin ja sinkin kierrätystehokkuus nykyisillä menetelmillä on heikkoa sekä kallista.

Ratkaisu: Käytettyjen alkaliparistojen prosessointi maatalouden hivenaineeksi uudella teknologialla

Alkaliparistot kerätään, lajitellaan ja murskataan. Tracegrow:n kehittämällä uudella teknologialla alkalimassasta saadaan hivenainetta, joka sisältää sinkkiä, mangaania, rikkiä ja kaliumia yhdisteenä. Hivenaine laimennetaan ja levitetään pelloille kasteluveden tai kasvinsuojeluaineiden kanssa kasveja ravitsemaan ja tervehdyttämään. Globaali väestönkasvu sekä ehtyvät peltoalueet edellyttävät satomäärien kasvua, johon kierrätysraaka-aineesta valmistettu mangaani-sinkki-hivenaine on tehokas ja ympäristöystävällinen ratkaisu.

Ansaintamalli ja hyödyt Tracegrow:lle

Hivenainetta voidaan tuottaa kasvaville markkinoille: Globaalin markkinan arvioitu arvo on 13 miljardia euroa vuoteen 2021 mennessä. Merkittäväksi osaksi liiketoimintaa tulevat nousemaan teknologian myynti ja -lisensointi.

Hyödyt asiakkaalle

Kierrätysraaka-aineesta valmistettu hivenaine on ympäristöystävällinen ja hinnaltaan kilpailukykyinen vaihtoehto. Tuotteen käyttö maanviljelyssä on ympäristön kannalta vastuullisempaa ja tuo imagohyötyjä. Mangaanin neitseelliset raaka-ainevarannot ovat rajalliset, joten muun muassa kierrätysmangaanin saanti suojaa rajuilta hintavaihteluilta ja varmistaa vakaan hintakehityksen.

Tracegrow pähkinänkuoressa

Liikevaihto: alle miljoona euroa

Verkkosivu: http://tracegrow.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkaliparistot päätyvät usein kaatopaikalle ja saastuttavat luontoa. Paristojen sisältämän sinkin ja mangaanin tuottaminen neitseellisistä ja uusiutumattomista luonnonvaroista edellyttää malmin louhimista ja rikastamista. Rikastamot ja lopputuoteteknologiat edellyttävät kalliita investointeja. Kuluttajilta kerättyjen alkaliparistojen lajittelussa ja kierrätyksessä syntyy runsaasti alkalimassaa, josta saatavan mangaanin ja sinkin kierrätystehokkuus nykyisillä menetelmillä on heikkoa sekä kallista.

# data[].attributes.body
Heikki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ongelma

Kasvien peltoviljely eri olosuhteissa voi olla tehotonta, koska kasvukausi on rajallinen ja maapinta-alaa ei aina hyödynnetä tehokkaasti. Vaikeissa oloissa viljely avomaalla voi olla kannattamatonta, eikä kaikkien kasvilajien viljely ole mahdollista joka paikassa. Perinteinen kasvihuoneviljely puolestaan kuluttaa paljon energiaa ja resursseja kastelun, lämmityksen ja valaistuksen vuoksi.

Ratkaisu: parempi sato tehokkaalla vertikaaliviljelyllä

Robbes Lilla Trädgård kasvattaa yrttejä ja myy kasvihuonekokonaisuuksia, joissa viljelyn tehokkuus on pyritty maksimoimaan vertikaaliviljelyn , optimaalisen valaistuksen, automatisoinnin ja kasvuilmaston säätelyn avulla. Kontrolloitu kasvuympäristö takaa sen, että tuotannon varmuus on huippuluokkaa, torjunta-aineita ei jouduta käyttämään ja sadot ovat noin puolitoistakertaisia perinteiseen kasvihuonetuotantoon verrattuna. Tästä huolimatta kasvatus kuluttaa tavallista kasvihuonetta vähemmän resursseja. Esimerkiksi vedenkulutus yrityksen vertikaaliviljelmässä on noin 60-80 prosenttia ja kokonaisenergiankulutus on noin puolet pienempää kuin tavanomaisessa kasvihuonetuotannossa.

Ansaintamalli ja hyödyt Robbes Lilla Trädgårdille

Robbes Lilla Trädgård kasvattaa ja myy itse yrttejä sekä toimii kasvihuoneinvestoinneissa konsulttina palvelu- ja lisensointimallilla. Tällöin yritys hallitsee kasvihuoneen rakentamista ja investointiprojektia siten, että yritys muun muassa valitsee parhaan teknologian puutarhalle sekä opastaa tätä viljelyssä. Yrityksen palvelu- ja lisensointimalli mahdollistaa yrityksen tietotaidon tuotteistamisen.

Hyödyt asiakkaalle ja loppukäyttäjälle

Tehokkaampi kasvihuoneviljely mahdollistaa tuotannon lähellä kuluttajia. Tällöin logistiikkakustannukset pienenevät ja tuotteiden ympärivuotinen saatavuus paranee. Lisäksi yrttien maku on voimakkaampi, kun valaistus on säädetty niille sopivaksi. Kasvihuoneen ostaja puolestaan saa helpon, optimoidun kasvihuoneratkaisun, joka tuottaa satoa perinteisiä viljelymenetelmiä paremmin ja jonka viljelyä Robbes Lilla Trädgård ohjaa.

Robbes Lilla Trädgård pähkinänkuoressa

Päätoimiala: puutarhatuotanto

Perustamisvuosi: 2001

Liikevaihto: 1-50 miljoonaa euroa

Henkilöstön koko: 10-250

Kotipaikka: Lapinjärvi

Verkkosivu: www.robbes.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Kestävää ruuantuotantoa älykkäistä kasvihuoneista - Sitra

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvien peltoviljely eri olosuhteissa voi olla tehotonta, koska kasvukausi on rajallinen ja maapinta-alaa ei aina hyödynnetä tehokkaasti. Vaikeissa oloissa viljely avomaalla voi olla kannattamatonta, eikä kaikkien kasvilajien viljely ole mahdollista joka paikassa. Perinteinen kasvihuoneviljely puolestaan kuluttaa paljon energiaa ja resursseja kastelun, lämmityksen ja valaistuksen vuoksi.

# data[].attributes.body
Roxana

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa kannettavat akut ja paristot saadaan kuluttajilta kierrätyksen piiriin varmastikin jo useimmille tutuksi tulleilla marketeista, ja akkujen myyntipisteistä löytyvillä Suomen tuottajayhteisön Recserin punaisilla keräyslaatikoilla. Mutta mitä akuille ja paristoille tapahtuu sen jälkeen? Projekti-insinööri Jukka Kumpusalo AkkuSerilta vastaa kysymykseen blogitekstissään.
Suomen tuottajayhteisön akut tuodaan AkkuSerin tehtaalle Nivalaan, jonne kierrätettävää tulee tasaista tahtia ympäri vuoden. Ensin akut ja paristot vastaanotetaan ja punnitaan. Sen jälkeen ne siirretään lajitteluun, josta akut ja paristot etenevät omina lajikkeinaan joko AkkuSerin omaan kierrätysratkaisuun tai muualle jatkokierrätykseen.

Lajittelumme koostuu kierrätysalan ammattilaisista jotka vastaavat siitä, että erilaiset paristot saadaan jaettua omiin lajikkeisiinsa, joille kullekin on oma erillinen käsittelytapansa.

Entä mitä akuista kierrätetään ja miten?

AkkuSerilla on kaksi omaa kierrätysratkaisua, joista toisessa käsitellään litiumioniakkuja (Li-ion). Ne ovat peräisin muun muassa kannettavista tietokoneista, kännyköistä ja digikameroiden akuista. Näitä akkuja kutsutaan korkeakobolttisiksi litiumioniakuiksi.

Litiumioniakut kierrätetään AkkuSerin patentoimalla Dry-Technology-menetelmällä, jonka avulla syntyvät koboltti- ja kuparirikasteet sekä rautalastua. Näistä arvokkain on tuotestatuksellakin oleva kobolttirikaste, joka jatkokäsitellään sellaisenaan Freeport Cobaltilla Kokkolassa. Litiumioniakkua hankitaan AkkuSerille myös erikseen. Niitä tulee muun muassa tietyistä Pohjoismaista sekä Saksasta.

Toisella kierrätyslinjastolla käsitellään alkaliparistoa, josta lopputuotteena saadaan niin sanottua "mustaa massaa". Siitä erotellaan rauta, ja jatkokäsittelyssä siitä saadaan talteen sinkki. Tällä hetkellä musta massa menee kierrätettäväksi Puolaan, mutta lähitulevaisuudessa mahdollisesti myös Kärsämäelle Tracegrow:lle. Heidän kemiallisessa prosessissaan alkali mustasta massasta erotellaan sinkin lisäksi myös mangaani ja tehdään näistä lannoitetta maatalouden tarpeisiin ympäri maailman.

Myös nikkelimetallihydridiakut (Ni-Mh) kierrätetään alkalikierrätyslinjastolla, joista tärkeimpinä metalleina saadaan kierrätettyä nikkeli ja koboltti.

Osa akuista lajitellaan erilleen AkkuSerin kierrätysprosessista ja toimitetaan jatkokäsittelyyn toisaalle. Näin tehdään esimerkiksi lyijy- eli enimmäkseen autonakkujen ollessa kyseessä. Myös nikkelikadmium (Ni-Cd) ja muun muassa litium-primääri-akut käsitellään lajittelun jälkeen niihin erikoistuneilla käsittelijöillä.

Tulevaisuuden haasteet - koboltin tuottaminen

Koboltin, joka on luokiteltu EU:ssa kriittiseksi raaka-aineeksi, tarve tulee tulevaisuudessa kasvamaan. Suurin osa maailmassa tuotettavasta koboltista tulee Kongon demokraattisesta tasavallasta, ja useimmiten koboltti ei ole louhinnan pääkohde vaan sitä saadaan sivutuotteena louhinnasta.

On arvioitu, että kehitteillä oleviin sähköautoihin menisi kuhunkin noin seitsemän kiloa kobolttia (Teslan S-malli), vaikka suurin osa sähköauton akusta on muuta materiaalia. Tällä hetkellä maailmalla koboltin kokonaistuotanto on noin 100 000 tonnia. Sillä valmistaisi vuodessa noin 14 miljoonaa autoa, joka on melko vähän sähköautojen yleistymisen vaatimuksia ajatellen ja tätä määrää vähentää muun muassa kannettavien tietokoneiden sekä kännyköiden litiumioniakkujen kobolttitarpeet.

On erittäin tärkeää, että käytetyt litiumioniakut saadaan keräykseen ja sitä kautta kierrätettyä, jotta niiden sisältämä koboltti saadaan uusiokäyttöön. Johtuen koboltin tuotantohaasteista, akkukokojen kasvamisesta ja akkutyyppien erilaisista vaatimuksista ovat monet nykyään markkinoille tulevista litiumioniakuista niin sanottuja "vähäkobolttisia litiumioniakkuja", joiden haasteena on niissä olevien monien eri raaka-aineiden kierrätys.

Näiden kohdalla siis mietitään, miten niin sanotuista "mixed metal" -akuista saataisiin kustannustehokkaasti ja ekologisesti kierrätettyä eri raaka-aineet tulevaisuudessa. Tähän AkkuSerilla on onneksi jo käynnissä tuotekehitysprojekti.

Jukka Kumpusalo
Jukka Kumpusalo työskentelee AkkuSerilla projekti-insinöörinä ja hänen työtehtäviinsä kuuluu AkkuSerin akkukierrätykseen liittyvien kehitysprojektien koordinointi sekä suunnittelu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa kannettavat akut ja paristot saadaan kuluttajilta kierrätyksen piiriin varmastikin jo useimmille tutuksi tulleilla marketeista, ja akkujen myyntipisteistä löytyvillä Suomen tuottajayhteisön Recserin punaisilla keräyslaatikoilla. Mutta mitä akuille ja paristoille tapahtuu sen jälkeen? Projekti-insinööri Jukka Kumpusalo AkkuSerilta vastaa kysymykseen blogitekstissään. Suomen tuottajayhteisön akut tuodaan AkkuSerin tehtaalle Nivalaan, jonne kierrätettävää tulee tasaista tahtia ympäri vuoden.

# data[].attributes.body
Mia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
tunnetila: hämmästys

Maailman vihrein shampoo. Tällä lauseella markkinoi itseään taiwanilainen O'right -hiustenhoitobrändi. Aikamoinen lupaus yhdessä lauseessa, mutta tuo lause saattaa hyvinkin olla totta.

Taiwanilainen O'right rantautui Suomeen syksyllä, ja ilokseni pääsin mukaan brändin lanseeraustilaisuuteen. Tilaisuudessa kuulimme hyvin kattavan esitelmän brändin tuotannosta, tehtaista, logistiikasta, pakkausten suunnittelusta ja brändin arvoista. Koko tuotantoprosessissa pyritään olemaan niin ekologisia kuin mahdollista, ja tämän mahdollistavat mm. uudet, upeat innovaatiot.

Upein esimerkki taiwanilaisesta innovatiivisuudesta ovat tuotteiden pakkaukset. Osa shampoopulloista on valmistettu puristamalla käytetyistä kahvinpuruista kaikki jäljellä oleva öljy irti, ja tuosta öljystä on valmistettu täysin biohajoava pullo shampoolle. Kahvipullot valmistetaan yhteistyössä taiwanilaisten kahviloiden kanssa. Kahvilat tuovat jätteeksi menevät, käytetyt purunsa tehtaalle, ja tehdas käyttää kahvijätteen edelleen.

Brändi on lanseerannut myös maailmalla useita palkintoja kahmineen Tree in the bottle -käsitteen. Tämä tarkoittaa sitä, että shampoopullo on valmistettu 100% biohajoavasta materiaalista, ja pullon pohjaan on piilotettu puun siemeniä. Jos pullon heittää sellaisenaan kompostiin, sopivassa ympäristössä pullo hajoaa vuoden kuluessa, ja puun siemenet voivat alkaa itää.

En ollut vielä edes päässyt testaamaan tuotteita kun olin jo kuulemastani täysin vakuuttunut ja varma siitä, että tämä sarja on mahtava, ja että sen tuotteet ovat maata mullistavia!

O'right tuoteperheeseen kuuluu shampoiden ja hoitoaineiden lisäksi muun muassa öljyjä, muotoilutuotteita ja hiuspohjan hoitotuotteita, kuten kuorinta-aineita, hiustoniceja sekä rauhoittavia geelejä. Aasialainen hiustenhoito perustuukin ennen kaikkea päänahan hyvinvointiin. Kun päänahka voi hyvin, myös hiukset näyttävät terveiltä.

Sain lanseeraustilaisuudesta mukaani tuotekassin, jossa oli muutama tuote testiin. Kirjoitan syksyllä lanseeratusta brändistä vasta nyt, sillä nyt olen käyttänyt sarjan shampoon ja hoitoaineen loppuun, ja osaan antaa niistä kunnolliset arviot.

Sain siis testiin Kofeiini-shampoon*, Bambu-hoitoaineen*, Kofeiini-öljyn* ja hiuksiin jätettävän Green Tea-voiteen*.

Kofeiini-shampoo oli omiin tarpeisiini täydellinen tuote, sillä kofeiini aktivoi päänahkaa ja vahvistaa hiusjuuria. Olen kärsinyt hiustenlähdöstä vuosikaudet, mutta tätä tuotetta käyttessäni hiustenlähtö on selvästi vähentynyt. En tiedä johtuuko hiustenlähdön väheneminen shampoon vaikutavista ainesosista vai siitä, että shampoo lähtee hiuksista pois ilman kovaa hankaamista.

Myös tämä, helppo poispestävyys, on muuten yksi O'right'n ekologisista ratkaisuista. O'right shampoo on helpompi pestä pois hiuksista sen ohuemman koostumuksen ansiosta. O'right'n mukaan näin säästyy jopa 30% veden kulutuksesta paksumpiin shampoisiin verrattuna.

Hiukset ovat shampoopesun jälkeen pehmeät. Natisevaa puhtaudentunnetta pesusta ei tule, ja sitä vähän kaipaan. Täysin puhtaan tunteen saamiseksi pesenkin hiukseni muutaman kerran kuussa ikisuosikillani, Biozellin syväpuhdistavalla shampoolla*.

Toinen testiin saamistani tuotteista, kosteuttava Bamboo-hoitoaine, on tarkoitettu kuivalle ja vahingoittuneelle hiukselle. Ajattelin myös tämän tuotteen olevan minulle passeli, mutta jotenkin en tullut tuotteen kanssa koskaan sinuiksi. Tuntui nimittäin, että minun hiuksiani tuote ei kosteuttanut tarpeeksi.

Hiukseni ovat hyvin ohuet, ja vaikka pidin hoitoainetta hiuksissa suositusten mukaisesti 1-3 minuuttia, niin heti kun hiukseni kuivuivat, ne olivat karheat ja hapsottavat.

Lisäsinkin sitten hiustenpesurutiiniini niin ikää testiin saamani hiuksiin jätettävän, kosteuttavan Green Tea-voiteen (ei kuvissa). Tästä tuotteesta tykkään, ja se pelasti karheat latvani katkeilulta.

Viimeisenä, muttei suinkaan vähäisimpänä testituotteena minulla oli hiuksiin jätettävä Kofeiini-öljy. Minulle vinkattiin, että tällä tuotteella hiukset saa kasvamaan silmissä, ja tiedättekö mitä? Minusta tuntuu, että hiukseni ovat kasvaneet muutaman kuukauden käytön aikana ihan mielettömästi! Monta senttiä nopeammin kuin normaalisti!

En tiedä voiko hiusten nopeutunut kasvu johtua vain tästä tuotteesta, vai syömistäni lisäravinteista (joita olen kyllä syönyt jo pari vuotta enkä ole huomannut aikaisemmin nopeutunutta hiusten kasvua), mutta kivaa se joka tapauksessa on ollut!

Vaikka taiwanilainen O'right on koko tuotantoketjultaan ekologinen, eivät sarjan tuotteet silti ole luonnonkosmetiikkaa. Tuotteesta riippuen niiden ainesosat tulevat kuitenkin keskimäärin 90%:sti luonnosta.

Esimerkiksi Kofeiini-shampoo on 96,3% luonnollinen, Bambu-hoitoaineen ainesosista luonnosta tulee 89,7%. Green Tea-voiteen koostumuksesta taas 93,6% on luonnosta. Tuotteet ovat vegaanisia, eikä niitä ole testattu eläimillä.

Tykkään brändistä, testaamistani tuotteista ja tuotteiden ulkoasusta kovasti. Eniten minua ilahduttaa kuitenkin yksi lause, minkä taiwanista asti lanseeraukseen mukaan tullut brändin kehittäjä Steven Ko esityksessään toi ilmi. "Being responsible is more important than growing big."

Ihan huikeaa kuulla tuollaiset sanat brändin kehittäjän suusta. Toivottavasti O'right toimii myös jatkossa lupauksensa mukaisesti!

# data[].attributes.attachment_link.description
tunnetila: hämmästys Maailman vihrein shampoo. Tällä lauseella markkinoi itseään taiwanilainen O'right -hiustenhoitobrändi. Aikamoinen lupaus yhdessä lauseessa, mutta tuo lause saattaa hyvinkin olla totta. Taiwanilainen O'right rantautui Suomeen syksyllä, ja ilokseni pääsin mukaan brändin lanseeraustilaisuuteen. Tilaisuudessa kuulimme hyvin kattavan esitelmän brändin tuotannosta, tehtaista, logistiikasta, pakkausten suunnittelusta ja brändin arvoista.

# data[].attributes.body
Suvi

# data[].attributes.body
Mari ja Anu

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen ympäristökeskus > Tekstiilijätteen kierrätyksen mahdo

# data[].attributes.attachment_link.description
Hankkeen tavoitteina on arvioida mahdollisuuksia ja esteitä tekstiilien kierrätyksen edistämiseen Suomessa, analysoida tekstiilien kierrätyksen lisäämisen ympär

# data[].attributes.body
Mikki

# data[].attributes.attachment_link.description
Tule mukaan Hukantorjuntapartioon!Harmittaako sinuakin ruuan tuhlaaminen? Ruokahävikki kuormittaa ympäristöä ja on turhaan tehtyä työtä. Nyt jokaisella on mahdollisuus pienin teoin osallistua ruokahävikin vähentämiseen ja välittää viestiä eteenpäin.Valitse allaolevista itsellesi sopivat hukantorjuntateot ja jaa viestiä - laitetaan yhdessä ruokahukka ruotuun! Ilmoittaudu mukaan verkkolomakkeella.