# data[].attributes.body
Rädda barnen
Jobbprojekt - Betalt
Reserverad upphandling
Samarbete Studieförbund
Hedge
Miljö- Innovation- Odling
Fryshuset
Arbetsfrämjande villor i upphandlingar

# data[].attributes.body
Arbetsträningsplatser

# data[].attributes.body
Yrkespraktik och arbetsträning.

# data[].attributes.body
Leverar tjänster till AMF - Folkuniversitet.

# data[].attributes.body
Rädda Barnen - tillsammans med Skåneidrotten, Helsingborgs hem, AMF, SOF, SFF (Fritid)

Tryggare Sverige med Trygghet och säkerhet (SLF) - utvärderar stadens trygghetsarbete.

# data[].attributes.headline
Kan SOPACT vara en aktörerna som driver HUBBEN?

# data[].attributes.subject
Kan SOPACT vara en aktörerna som driver HUBBEN?

# data[].attributes.body
Deff. sociala företag: En organisation, oberoende av juridisk form som arbetar för social framgång och återinvesterar majoritetn av sin i vinst i organisationen. Stiftelser, Förbund, Tryggrätt, Hedge SVB, Studieförbund. Vi behöver inte alltid finansiera. Det finns olika samarbetsformer.

# data[].attributes.headline
Kännetecken för sociala företag:deras affär är ett medel för att skapa samhällsnyttade mäter sina resultaten i samhällsnyttiga målet mesta av överskottet går tillbaka till verksamheten.

# data[].attributes.subject
Kännetecken för sociala företag:deras affär är ett medel för att skapa samhällsnyttade mäter sina resultaten i samhällsnyttiga målet mesta av överskottet går tillbaka till verksamheten.

# data[].attributes.headline
Samirs grupp: Sociala företag i Helsingborg

# data[].attributes.subject
Samirs grupp: Sociala företag i Helsingborg

# data[].attributes.body
Erikshjälpen
Framtid
Drivkraft
Fryshuset (stiftelse)?

Idéburna organisationer
Röda korset
Pingtskyrkan
Studieförbunden:
(Sensus, ABF, Medborgarskolan, Folkuniversitetet)

Sociala entreprenörer
Peers Bridge
Forza of Sweden
SOPACTs olika entreprenörer

# data[].attributes.body
Skapa en knutpunkt för diskussion, möjligheter och samskapande kring näringsliv och integration.

# data[].attributes.body
Att invånare saknar sammanhang relaterat till samhörighet och arbete.
Skapa arbetsplatser för grupper som står längre ifrån arbetsmarknaden.
Inkludera kompetenshöjning.
Arbetsträning/praktik

# data[].attributes.headline
Behöver vi ha fler insatser eller fler arbetsplatser?

# data[].attributes.subject
Behöver vi ha fler insatser eller fler arbetsplatser?

# data[].attributes.body
Meningen är att personen tränar på att arbeta på riktigt.
Att även koppla på komptenshöjning.
Hubben är viktigt att skapa-  både anställningar och arbetsträning.

# data[].attributes.body
Min bild är att det finns en stor grupp inom försörjningsstödet som vi inte arbetar med fullt ut. Det är långvariga ärende där det inte händer så mycket med. Vissa ärende har kört fast.

Kan sociala företag komplettera och stärka olika grupper?

Ylva: vi samarbetar redan med diverse sociala företag. Däremot skulle vi behöva bredda och testa olika samarbeten.

Anette:
Behoven är nog större än bara personer som ska komma in på plattform arbetsmarknad. Det kan även vara unga och andra med olika hinder.

# data[].attributes.body
Samhällsutmaningar:
Hur ska vi undvika att diskriminera olika sociala företag? Hur kan vi bygga upp en "stöttningsprocess". Hur kan vi upphandla så att vi upphandlar olika typer av aktörer likvärdigt.

Det finns redan företag som är marknadsmässiga och starka. Sen finns det företag som vi samarbetar som en mindre och dessa har svårt att ta sig igenom hela upphandlingsprocesser. Hur stödjer och hur anpassar vi våra organisationer företag/individer/entreprenörer så att dessa inte diskriminera/kvotera/ i relation till andra företag.

# data[].attributes.body
Arbetsmarknad och arbetslöshet har varit en brännpunkt och utmaning.
Det är viktigt att titta på vad som redan upphandlas. Det köps redan flera tjänster från sociala företag. Det finns brist på kunskap och översyn om hur läget är.
Det finns redan sociala företag som existerar på ekonomiska villkor som staden redan köper tjänster av. Vi måste ha en översyn av det är vi gör. Det behövs en hubb där vi kan koppla ihop redan existerande företag.
Vi behöver en annan struktur där olika aktörer kopplas ihop för att dra större nytta.

Vi behöver brainstorma tillsammans för att skapa en kartläggning.

Vi behöver en hubb på kommunen. Vi ska inte bara köpa en tjänst utan skapa ett större samarbete.

# data[].attributes.body
Det handlar om ekonomisk struktur. Tjänsterna behöver vara upphandlade så att skolorna kan nyttja dessa företag. Som skola får vi elevpeng och den likvärdig för kommunal och privatskola. Potten skulle kunna landa mer centralt så att skolorna kan söka mer likvärdigt och efter behov. Vi behöver titta på den ekonomiska strukturen och möjligheten i upphandling.

Stadens lednings ambition är tydlig att vi ska använda socialaföretag men skolorna i sin tur har inte ekonomiska förutsättningar för att kunna nyttja dessa tjänster. Det är en balansgång men det svara mot ett visst behov.

Stadsdelsmammor skulle kunna startas som en föreningen då tröskeln att starta ett företag kan bli stor.

För att kliva in på uppdrag på skolan så krävs det att sekretessfrågan behandlas.

Exempel från Norge kring engagemang från föräldrarna.

# data[].attributes.body
Har kommunen genomfört upphandling gentemot sociala företag?
Har kommunen IOP?
Finns det särskilda bidrag, överenskommelser eller avtal?

# data[].attributes.body
Hur kan den externa samverkansstrukturen se ut? vem ska ingå i den?

# data[].attributes.body
Vilka sociala företag finns i kommunen och inom vilket affärsområde verkar de?

# data[].attributes.body
Vilken samhällsutmaning ska vi ta tag i?
Vi ska stötta nya eller de som är på gång att starta sociala företag.
Utmaning kopplat till brännpunkt Integration