# data[].attributes.body
En ion er en positivt eller negativt elektrisk ladet atom eller atomgruppe. Positivt ladede ioner er dannet ved, at en eller flere af atomets eller molekylets elektroner har revet sig løs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ioner - undervisningsmateriale til fysik/kemi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ioner er atomer, der har over- eller underskud af elektroner i elektronskyen omkring kernen. Ioner er derfor elektrisk ladede.

# data[].attributes.body
Et atom er den mindste kemiske bestanddel af de grundstoffer, der udgør verdenen omkring os. Atomer består af en atomkerne og en sky af elektroner, der kredser omkring denne kerne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Atomer - undervisningsmateriale til fysik/kemi

# data[].attributes.attachment_link.description
Et atom er den mindste kemiske bestanddel af de grundstoffer, der udgør verdenen omkring os. Atomer består af en atomkerne og en sky af elektroner, der kredser omkring denne kerne.

# data[].attributes.body
Et molekyle er den mindste stabile partikel af et grundstof eller en kemisk forbindelse som kan eksistere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
molekyle, atomer sammenholdt af kemiske bindinger til den mindste enhed, som besidder alle egenskaber hos et stof. Begrebet molekyle fremkom i begyndelsen af 1800-t. og tilskrives traditionelt fysikeren A. Avogadro (se atom). Den fulde forståelse af årsagerne til molekyldannelse fik man dog først efter kvantemekanikkens fremkomst i 1920'erne. Det blev da muligt at forklare den systematik i molekyldannelsen, man havde kendt i temmelig mange år, fx at ædelgasserne kun vanskeligt indgår i molekyldannelse, og at der altid er fire bindinger til et kulstofatom i et molekyle.

Et molekyle betegnes med en formel, som angiver, hvor mange atomer af hver slags der indgår i det, og hvorledes disse atomer er sammenbundet. Fx skrives formlen for eddikesyre CH ₃COOH (og ikke blot C ₂H ₄O ₂); denne formel fortæller, at eddikesyre består af carbon (C), hydrogen (H) og oxygen (O), og at atomerne er indbyrdes forbundet som angivet. Formlen angiver fx, at tre hydrogenatomer er bundet til carbon, og at et hydrogenatom er bundet til et oxygenatom. Det er sidstnævnte hydrogenatom, der er ansvarlig for syrevirkningen af eddikesyre.

Isolerede molekyler findes kun i gasfasen, dvs. for de fleste molekylers vedkommende ved lavt tryk og/eller høje temperaturer. Kun små, lette molekyler som fx kuldioxid (CO ₂) og methan (CH ₄) er gasformige ved normalt tryk og temperatur. Under påvirkning af intermolekylære kræfter, herunder hydrogenbindinger, dannes væsker og faste stoffer. I begge tilfælde kan både atomer og molekyler udgøre de elementære bestanddele. Faste stoffer opbygget af atomer holdes sammen af de noget stærkere kemiske bindinger.

Ordet molekyle kommer af fransk molécule, af nylatin molecula, dim. af moles 'masse'.

Egenskaber

Kendskab til atomernes indbyrdes placering i et molekyle er helt nødvendigt for at kunne forudsige dets egenskaber, og mange af kemiens nyere discipliner såsom krystallografi, molekylspektroskopi og kvantekemi har derfor som et af deres hovedformål at fastlægge geometrien af molekyler. Man undersøger, hvorledes atomerne er indbyrdes forbundet, afstande mellem dem (bindingslængder) samt bindingsvinklerne i molekylet. Disse parametre angiver et molekyles konfiguration. For visse meget usymmetriske (chirale) molekyler, fx CH ₃CHClBr, hvor et carbonatom er bundet til fire forskellige atomer eller grupper af atomer, er det også nødvendigt at kende deres absolutte konfiguration, dvs. hvorledes de adskiller sig fra deres spejlbilleder, for at kunne bestemme deres kemiske virkning. Stofomsætningen i mennesker og dyr kan ofte skelne mellem molekyler, som er hinandens spejlbilleder, såkaldte enantiomere forbindelser, og det er derfor vigtigt at kunne fastlægge et givet molekyles absolutte konfiguration for at kunne udtale sig om dets biologiske funktion. Se isomeri.

Størrelsen af molekyler varierer inden for vide grænser. En typisk bindingsafstand mellem covalent eller ionisk bundne atomer (se kemisk binding) er ca. 10⁻¹⁰ m, og det simpleste molekyle, H ₂ (dihydrogen), er således af denne størrelse. De største kendte molekyler indeholder millioner af atomer og har en udstrækning, som er tusinder af gange større. Det drejer sig bl.a. om makromolekyler som proteiner, nukleinsyrer og polymere forbindelser. Det er klart, at man ikke kan afbilde så store molekyler på den klassiske måde, dvs. med et atomtegn for hvert atom og med streger mellem disse til angivelse af bindingerne. Det er dog helt nødvendigt at have simple visualiseringer af molekyler for at kunne danne sig et overblik over deres funktioner, særlig inden for den molekylære biologi.

Syntese

Nye molekyler fremstilles ved hjælp af kemisk syntese. Gennem ofte mange og komplicerede trin kan man fremstille molekyler med særlige egenskaber, som er efterspurgte i en eller anden anvendelsesmæssig sammenhæng, eksempelvis nye lægemidler, ukrudtsbekæmpelsesmidler eller plastmaterialer. Man kan også fremstille biologisk aktive molekyler, fx molekyler med en given absolut konfiguration. Den syntetiske kemi har udviklet sig med hastige skridt i slutningen af 1900-t., og man havde ved årtusindskiftet fremstillet og karakteriseret over 17 mio. forskellige kemiske forbindelser sammenlignet med skønsmæssigt ca. 1 mio., da udviklingen tog fart i 1960'erne, og vel omkring 100.000 ved år 1900. Over 100 mio. kemiske forbindelser er nu fundet eller fremstillet (2015).

# data[].attributes.attachment_link.description
molekyle, atomer sammenholdt af kemiske bindinger til den mindste enhed, som besidder alle egenskaber hos et stof. Begrebet molekyle fremkom i begyndelsen af 1800-t. og tilskrives traditionelt fysikeren A. Avogadro (se atom). Den fulde forståelse af årsagerne til molekyldannelse fik man dog først efter kvantemekanikkens fremkomst i 1920'erne.

# data[].attributes.body
Den binding, der opstår når en positiv- og en negativ ion bindes sammen kaldes en ionbinding.

# data[].attributes.body
Et grundstof er et element der
består af atomer, som alle har samme antal protoner i atomkernen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Grundstof - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Atomer er bygget op af protoner, neutroner og elektroner. Det samlede antal af neutroner og protoner kaldes for nukleoner. Alle grundstoffer har et forskelligt antal protoner, som også er det man kalder atomnummeret (Z). Antallet af neutroner kan variere og antallet af neutroner kaldes neutrontallet og betegnes med N.