# data[].attributes.body
Jeppe på berget ble skrevet av Ludvig Holberg i 1722. Teksten handler om en bonde med mange problemer som han drukner i alkoholen. Temaet i teksten er forskjellen mellom fattig og rik og motivet er kynisme.

Ludvig Holberg var en forfatter som var veldig opptatt av fornuft, akkurat som tiden han levde i. Stykket handler om makt, og at man skal være forsiktig med hvem man gir makten til, for den kan fort misbrukes. Jeppe ble selv undertrykt, men med en gang han fikk mat selv undertrykte han andre. Jeg tror at Holberg, gjennom Jeppe, viser kritikk til samfunnet og hvor urettferdig maktsystemet var.

# data[].attributes.body
Dennis, Salomon, Vilde og Mia

# data[].attributes.body
Ludvig Holberg fra Norge var en kjent person sto for mye av det som var relevant under opplysningstiden slik som opplysning, vitenskap og fornuft. Han har skrevet tekster som har vært relevant i nesten 300 år.
En annen sentral person under opplysningstiden er Montesquieu. Han skrev skjønnlitterære tekster i tillegg til at han var en politisk filosof. Innen politikk så interesserte han seg veldig i maktfordelingsprinsippet. Han ville at samfunnets lover skulle bygge på borgernes frihet

# data[].attributes.body
"Smeden og bakeren", skrevet av Herman Wessel, skrevet og utgitt på slutten av 1700-tallet. Diktet er en humoristisk fortelling som kritiserer retts-makten og mangel på fornuft i samfunnet. Handlingen i diktet foregår i en liten by hvor det bor en smed og to bakere. Smeden dreper en annen mann og blir stilt for retten. Noen av borgerne i byen sier til dommeren at de bare har en smed i byen, og må derfor la smeden gå. Siden byen har to bakere, og den ene er gammel og skrøpelig, kan heller han sone straffen Det ender da med at bakeren får dødsstraff når han er uskyldig, mens den skyldige smeden får gå fri.
Motivet i diktet er å straffe feil person for en forbrytelse, mens temaet er en domstol som ikke fungerer, mangel på fornuft og brudd på menneskerettigheter.

Under opplysningstiden var fornuft viktig, og budskapet i dette diktet er å tenke fornuftig. Det er ikke fornuftig å straffe en person for noe den ikke har gjort. Det diktet her ble skrevet som kritikk til samfunnet.

# data[].attributes.body
Pedersen, Amund (07.03.17) “Samfunnsmessige endringer” , lastet ned 10.9.18 fra https://ndla.no/nb/node/167016?fag=52253

Wikipedia “Klassisismen” Lastet ned 11.09.18 fra  https://no.wikipedia.org/wiki/Klassisismen

Wikipedia “Opplysningstiden” Lastet ned 13.09.18 fra https://no.wikipedia.org/wiki/Opplysningstiden

Tøllefsen, Trond Ove (25.5.18) “Opplysningstiden”, Lastet ned 12.9.18 fra  https://snl.no/opplysningstiden

Fodstad, LA. Glende, M. Minken , M. m.fl. (2016.) Moment - norsk for studieforberedende vg2. Latvia: Cappelen Damm.

Berg, Ole. Thorsen Dag Einar. (13.02.18) “Montesquieu” Lastet ned 13.09.18 fra https://snl.no/Montesquieu

Kolderup, Trude (25.5.18) “Voltaire” Lastet ned 14.9.18 fra

https://snl.no/Voltaire

Pedersen, Amund (7.3.17) “Opplysningstiden idegrunnlag og filosofer” Lastet ned 10.9.18 fra

https://ndla.no/nb/node/166963?fag=52253

Wessel, Johan Herman (ukjent utgivingsdato) “Smeden og Bageren” Lastet ned 11.9.18 fra

http://www.bokselskap.no/boker/komiskefortellinger/smeden

Ukjent forfatter (29.10.17) “Smeden og Bageren” Lastet ned 13.9.18 fra

https://no.wikipedia.org/wiki/Smeden_og_Bageren

# data[].attributes.body
Opplysningstiden var med på å forme mye av samfunnet som er i dag, spesielt politikken. Det var mange viktige filosofer som levde på den tiden som har lagt grunnlaget for mye som er aktuelt i samfunnet vårt i dag.

En viktig opplysningsfilosof er Montesquieu. Han var veldig opptatt av borgernes rettigheter og hadde sterke meninger om hvordan et samfunns lover burde være. Det Montesquieu er mest kjent for er det såkalte maktfordelingsprinsippet, som handler om at den politiske makt skal være delt mellom tre uavhengige instutisjoner. En lovgivende, en utøvende og en dømmende.

En annen viktig representant for opplysningstiden var Voltaire, som var en fransk samfunnskritiker og forfatter Han kjempet for menneskerettigheter og for retten til at folk skulle få mene hva de ville.

Folkesuverenitet er et begrep med opphav i opplysningstiden. John Locke var representanten for folkesuverenitetsprinsippet. Han mente at makten burde være delt mellom flere instanser og at all statsmakt og styring av samfunnet skulle utgå fra folket.

Opplysningstiden har hatt påvirkning på både den franske og amerikanske revolusjon og på demokratiet og samfunnet vårt i dag. Den har vært med på å forme grunnloven, demokratiet og styresettet vi har i Norge og andre plasser i verden. Uten opplysningstiden og dens filosofer, er det ikke sikkert vi hadde hatt det samme samfunnet som vi har i dag.

# data[].attributes.body
Opplysningstiden hadde stor påvirkning på verden. Det la blant annet grunnlaget for store endringer for synet på enkeltmenneskets rolle i samfunnet, og flere av våre grunnleggende verdier ble utviklet; menneskerettighetene, demokratiet og rettsvesenet. Store deler av grunnlaget for at slike endringer skulle skje er lagt under perioden renessansen, der samfunnsforholdene i Europa var i stor endring.
Opplysningstiden la også grunnlaget for store endringer innenfor blant annet tenkemåter, teknologi og politikk på 1800-tallet. Et eksempel er den industrielle revolusjon, som førte til ny teknologi, nye forbruksvarer, høyere levestandard og nye og flere muligheter for arbeid. Flere teknologiske oppfinnelser gjorde det mulig å masseprodusere varer og verdenshandelen vokste, som et resultat av at nye transportmidler som damplokomotiv og dampbåter ble tatt i bruk.

Litteraturen ble svært endret etter opplysningstiden. Litteraturen var preget av ideene om fornuft, frihet og troen på fremskritt. Opplysningsfilosofene ville bygge et samfunn basert på fornuft og ønsket dermed mer frihet i samfunnet. Dette preget også opplysningstidenes forfattere, og de begynte å skrive mer om fornuft og logikk, og gikk bort fra følelser.

# data[].attributes.body
Mye ble satt opp mot det som var fornuftig. Demonstrasjoner mot de med "høye roller", og krevde rettferdighet i samfunnet. Å modernisere samfunnet startet på alvor på starten av 1700-tallet.
Hugo Grotuis' tanke om likhet mellom mennesker satte i gang dette.
Erik Pontoppidan , Johan Gunnerus og Gerhard Schøning var sentrale under opplysningstiden i Norge. I Norge fantes det kun litteratur som hadde med hensikt å styrke samfunnet.

# data[].attributes.body
Opplysningstiden varte i omtrent 100 år, fra 1688 til 1789.