# data[].attributes.headline
במהלך סדנת ציור בעקבות ראובן רובין

# data[].attributes.subject
במהלך סדנת ציור בעקבות ראובן רובין

# data[].attributes.headline
ראיון עיתונאי מוצלח עם סיון רהב מאיר

# data[].attributes.subject
ראיון עיתונאי מוצלח עם סיון רהב מאיר

# data[].attributes.attachment_link.title
טיפים לראיון מוצלח עם סיון רהב מאיר

# data[].attributes.headline
הכול על אריחים מעוטרים!

# data[].attributes.subject
הכול על אריחים מעוטרים!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קצת רקע: בשנותיה הראשונות הצטיינה הבנייה בתל אביב המתפתחת באריחים מעוטרים יפהפיים. הם היו מקובלים באדריכלות הישנה, ומצאו את מקומם בבתים פרטיים, בדירות, בחדרי מדרגות, במבני ציבור ועוד. חלקם השתמרו עד היום בצורה יפה ואפשר למצוא אותם, בעיקר בדרום ובמרכז העיר. בשנים האחרונות התרחבה ההכרה ביופיים של האריחים ובייחודם העיצובי וההיסטורי, ובמקביל יש תודעה גוברת לשימור הישן. וכך, אפשר לראות אותם חוזרים ומשתלבים בעבודות בנות-זמננו, כשהם מעניקים מראה עתיק ושיק של רטרו.

אז איך ומתי הכול התחיל? אריחים מעוטרים/מצוירים החלו להופיע באירופה בשנת 1850 לערך, בעיקר בצרפת ובגרמניה, ובהמשך באיטליה ובשאר מדינות אירופה. המפעלים האירופאיים שיכללו את טכניקת הייצור ופיתחו מגוון גדול של דוגמאות וצבעים שהופצו לכל חלקי היבשת, וממנה מצאו את דרכם לשאר העולם.

כ-20 שנים מאוחר יותר הגיעו האריחים המעוטרים לארץ. הראשונים להביא לכאן את אופנת האריחים האלה היו הטמפלרים. משפחת "האחים הבנאים ביילהרץ" הטמפלרית הקימה את בית החרושת שלה במושבה הגרמנית בחיפה, בתחילת המאה הקודמת בקירוב, שם ייצרה מוצרי בנייה טרומיים מבטון. אריחים מעוטרים היו חלק מהמוצרים הללו.

בית החרושת השני שהוקם באותן שנים היה גם הוא של משפחה טמפלרית - בית החרושת של משפחת וילנד. הוא נבנה ב-1905 ליד תחנת הרכבת העותמנית (היום מתחם התחנה בנוה צדק), והתפרסם בעיקר בזכות אריחיו המעוטרים.

עיצוב האריחים הושפע מאוד מהדוגמאות האירופאיות, והגרמניות בפרט. חלקם אף הועתקו מהן. אותותיה של ההשפעה הזו ניכרו בדוגמאות של האריחים שיוצרו במפעלים הישראליים, שהוקמו לימים לאחר קום המדינה. נתח גדול מתוצרתו של וילנד נרכש ושימש את הבנייה הערבית ביפו ואת היהודית ביפו ובתל אביב, ותפס מקום נכבד באדריכלות המקומית. בצמוד למפעל הייצור בנה וילנד חנות לתצוגה ולמכירת מוצריו. התמונה הבאה היא של רצפת החנות, מעוטרת באריחים מתוצרת עצמית כמובן. לשמחתי יצא לי להיות במקום ולצלם אותה עוד טרם השיפוץ המקיף שעבר המתחם.

היצרנים הטמפלרים נודעו באיכות המוצר המעולה ובהקפדתם על חומרים ותהליכי ייצור איכותיים, ולשם כך ייבאו חלק מחומרי הגלם. במלחמת העולם השנייה גירש הצבא הבריטי את משפחות הטמפלרים לאוסטרליה, וכך הסתיים חלקם בתעשיית האריחים המקומית.

בית החרושת העברי הראשון לאריחים היה של "האחים שלוש" בנוה צדק. האחים היו בניו של אהרן שלוש, ממייסדי השכונה ותומך נלהב של ההתיישבות מחוץ לחומות יפו. מפעל "האחים שלוש" היה יריית הפתיחה, ואחריו הוקמו מפעלים מקומיים רבים לייצור אריחים מעוטרים.

2013. כותרת שער הכניסה בצרפתית: "מפעל האחים שלוש". רח' שלוש 32

אריחים בבית שמעון רוקח, גם הוא ממקימי שכונת נוה צדק, נבנה ב 1887
טכניקת ייצור האריחים הורכבה מכמה שלבים, ונעשתה ברובה באופן ידני: תבנית מתכת, שבלונת נחושת או פליז (סגסוגת נחושת מחוזקת באבץ), ומכבש. השבלונה, היא דוגמת העיטור המיועד, הונחה בתוך תבנית האריח. אליה נוצקה השכבה הצבעונית, שהכילה בדרך כלל פיגמנטים טבעיים שונים, אבקת שיש ומלט בהיר. לאחר הוצאת השבלונה התוסף החלק שבונה את מסת האריח וחוזקו: מלט ותוספים לעמידות. השלב האחרון היה כבישת האריח במכבש, אשפרת הבטון וייבושו.

סרטון של חברה צרפתית, שעדיין מייצרת אריחים בעבודות יד לפי תהליך הייצור הישן.
אז אחרי שהבנו מאיפה, מתי ואיך, אפשר לשטוף קצת את העיניים:
מי צריך שטיח? רצפת מבואה לבניין ברחוב נחמני

עוד פרוזדור כניסה מקושט. רחוב אלנבי

מכיוון שאני מתנייד הרבה ברחבי העיר, אני נחשף מדי פעם למקומות עם סיפורים מרתקים. האחרון שנתקלתי בו משתלב יפה בפוסט הזה: גימנסיה גאולה הוקמה ב-1919, ושמה המקורי היה "בית הספר התיכוני למסחר". היא הייתה בית הספר התיכון השני שהוקם בעיר, לאחר גימנסיה הרצליה, ובין בוגריה המפורסמים אפשר למנות אישים כמו שמעון פרס ואריאל שרון. ב-1925 התמקמה הגימנסיה במושבה הנוכחי, ברחוב גאולה מספר 30. בביקור שערכתי שם בשבוע שעבר התגלו לפניי אריחים מרהיבים:

עוד קצת דוגמאות, ממקומות נוספים ויותר "רגועים":

כאמור בפתיח הפוסט, גם בבנייה הערבית נהגו להשתמש באריחים מעוטרים. אחד מהם הוא ארמונה המפואר של משפחת אל-עזה, שנבנה במאה ה-19 במקום שהיום הוא רחוב בן צבי 78. בית-הבאר הזה כלל באר מים, בריכה, ומערכת השקיה נרחבת לפרדסים.

משטח מנוחה אופקי בין שני מהלכי מדרגות (פודסט), מרוצף בדוגמת אריחים מרהיבה

ברחוב לבונטין קיימים כמה מבנים מראשיתה של תל אביב במצב טוב יחסית, גם אם יש לבצע בהם שיפוץ ושיקום יסודיים. אחד מהם הוא לבונטין 14: הבניין שתיכנן האדריכל הנודע יהודה מגידוביץ נקרא "בית סטרלינג". הוא הוקם ב-1926 ומוגדר בניין לשימור מחמיר. ככל הידוע לי קיימות תוכניות לשיקומו. בבניין יש כמה דוגמאות ריצוף ששווה לראות גם לפני השיפוץ המתוכנן:

הכניסה לחדר המדרגות - כמעט בני 90 והיופי עדיין ניכר בהם

הליכה של 20 מטרים במעלה הרחוב תביא אתכם לבית מספר 18 - אחד המבנים היפים באזור, ובעיניי אחד השווים בעיר בכלל. הוא כבר כיכב באחד מהפוסטים הקודמים שלי

וטומן בחובו מגוון פרטים ייחודים: שער כניסה מברזל מעוצב, תקרה מצוירת יפהפייה, מעקות מסוגננים, ציורי קיר, חלונות צרים וגבוהים, ועוד פרטים אדריכליים רבים ומגוונים.

הוא נשמר ותוחזק טוב יותר מהשכן שלו במספר 14, והדבר ניכר בבירור בתמונות הבאות:

בחדר המדרגות, האריחים המדהימים משתלבים בפרט המעקה (המדהים בזכות עצמו). הפעם, בזכות עזרה מבפנים, נכנסתי לתוך אחת הדירות. כיום היא מתפקדת כסטודיו עיצוב צעיר ורענן. חדרי הדירה/סטודיו זכו לדוגמאות מרצפות שונות בכל חדר וחדר: מיני-מוזיאון הדגמה היסטורי לאריחים...

צבעים חזקים, דוגמה עשירה, ומצב כללי נהדר

בן הדוד של האריח המעוטר היה אריח התבליט. הרקע שלו וטכניקת הייצור מעט שונים מזה של המעוטר, אבל זה המקום לאזכר גם אותו. האריח הזה היה פופולרי אף הוא בתחילת המאה הקודמת, והתאפיין בעיטורים גיאומטריים וצבעוניות מועטה, אם בכלל.

דוגמת עיטורים גאומטרים בכניסה לבניין במרכז העיר הישן

לאחר כשלושה עשורים של שליטה בתחום, האופנה הזאת החלה להיתפס כמיושנת, יקרה, ולעתים גם צבעונית מדי. האריחים המעוטרים איבדו את הבכורה לטובת אריחים פשוטים, זולים ותעשייתיים יותר. כתוצאה מכך, חלק גדול מיצרני האריחים נכחדו.

כאמור, יש היום התעוררות מחודשת והתאהבות מחודשת באריחים הישנים, כחלק מההכרה בערכו של הישן והחובה לשמרו. האריחים המעוטרים חוזרים לשימוש בבנייה העכשווית, לא במילוי של משטחים גדולים כמו פעם אלא בהתמקדות בחלקים קטנים יותר.

לקראת סיום, אנקדוטה ברמה אישית: ב-2009, במסגרת חגיגות המאה לעיר תל אביב, הוצב שטיח פרחים בכיכר רבין. הוא הורכב מ-600 אלף פרחים והשתרע על פני 1,250 מטרים רבועים, כאות הוקרה מבריסל בירת בלגיה לעיר העברית הראשונה, בעיצובו של האמן עדי יקותיאלי. המוטו שהנחה את עיצוב השטיח היה בניית תצריף מדוגמאות אריחים מעוטרים וציורי קיר מתוך בתיה הישנים של העיר, חלקם מבתי האנשים שתרמו תרומה נכבדה לבניית העיר ותרבותה, כגון ח.נ ביאליק או שמעון רוקח. הפרויקט (שהיה לי חלק פעיל מאוד בהקמתו) היה מחווה גדולה של העיר לאלמנט האדריכלי הזה ולחשיבותו בעברה. בשבילי, באופן אישי, זו הייתה נגיעה בדבר שיש לי עניין בו ורגש חזק כלפיו.

פאזל אריחים ענק מ-600 אלף פרחים, למרגלות בית העירייה בחגיגות המאה
בגמר הפרויקט הונחו אריחים בהעתק מדויק של השטיח בקנה מידה של 1:25 ברחבת הכניסה לבניין העירייה. הם יוצרו במיוחד לשם כך על ידי "מרצפות המומחה", ושולבו בריצוף המקומי.

וכך, באופן כמעט מיסטי ובתחושה של סגירת מעגל, דוגמאות מעוצבות מאריחים תל אביביים של תחילת המאה הקודמת עשו דרך ארוכה ומפתיעה - מההיסטוריה לכיכר המרכזית, ומשם בחזרה למקומם הטבעי אחר כבוד: מוטבעים לעד באריחים מעוטרים מרהיבים בכניסה לבניין העירייה.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
לייף סטייל וחיים טובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב פנים ואדריכלות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דייטינג ויחסים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מסלולי טיול ותיירות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ארוחות וקינוחים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מאגר מתכונים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מתכונים בווידאו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כושר ואימון גופני

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך הריון ולידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך בתי יולדות וחדרי לידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גידול ילדים והורות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משפחה והורים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ הבריאות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ החים הטובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רדיו מהות החיים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רשת חברתית כמוני

# data[].attributes.attachment_link.title
הכל על האריחים המעוטרים היפהפיים של תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.description
קצת רקע: בשנותיה הראשונות הצטיינה הבנייה בתל אביב המתפתחת באריחים מעוטרים יפהפיים. הם היו מקובלים באדריכלות הישנה, ומצאו את מקומם בבתים פרטיים, בדירות, בחדרי מדרגות, במבני ציבור ועוד. חלקם השתמרו עד היום בצורה יפה ואפשר למצוא אותם, בעיקר בדרום ובמרכז העיר. בשנים האחרונות התרחבה ההכרה ביופיים של האריחים ובייחודם העיצובי וההיסטורי, ובמקביל יש תודעה גוברת לשימור הישן.

# data[].attributes.headline
הסגנון האקלקטי בארץ ישראל

# data[].attributes.subject
הסגנון האקלקטי בארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
הסגנון האקלקטי בארץ-ישראל

# data[].attributes.headline
תל אביב בשירים!! מהממם

# data[].attributes.subject
תל אביב בשירים!! מהממם

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שירו המופשט של הכוח

דברים נתונים ואין פתחי יציאה

נבדה של מיטל זהר הוא חלל הרוחש תחת חלליו, קופסא שחורה, מרתף אפלולי ואין מפתח אחד. המפתח הוא צרור סיפורים שעליהם מונח הבית כמו ספינת רפאים. זהר הופכת את הקריאה לעונג שהוא לא רק אינטלקטואלי, אלא גם פרוורטי, ולכן גופני כל כך, מפתה כל כך ומצמרר
איה אליה על נבדה של מיטל זהר

פרשוב ושוב, כאילו היה הדבר גזירה משמים, אנחנו מזדעזעים לשמוע על נשים שנרצחו על ידי בן זוגן: בעל, חבר, מאהב. מתאים לך ככה שאת צוחקת

מתאים לך ככה שאת צוחקת
יונה ט בבסיס הסיפור עומדת התהייה על כוחה הנורא של הקנאה, על סערת הרגשות הבלתי נשלטת שהיא מעוררת, הסוחפת את בן הזוג למעשה המצמרר , והנערה - הקורבן. להמשך>

חדוה הרכבי מביאה לשירה הישראלית קול נשי טראגי ואחרלשמוע את השומעות

לילך לחמן על עד שוב אשמע אותך

מן העיתונות>>>

המלצות קודמות >>>

​תל-אביב, תל-אביב...

עִירִי תֵּל-אָבִיב, הֵן רַק אַתְּ הַיּוֹדַעַת

עַד מָה עַלִּיזָה וְטוֹבָה וְיָפָה אַתְּ!

הַבִּיטִי- אֲפִלּוּ גַּם הוּא, הָאוֹרֵחַ,

מַרְגִּישׁ אֶת עַצְמוֹ כְּחָלִיל בְּתִזְמֹרֶת!

גַּם הוּא מִתְאַהֵב בְּאוֹרֵךְ הַזּוֹרֵחַ,

בְּשֶׁטֶף גִּילֵךְ הַסּוֹאֵן בִּסְחַרְחֹרֶת!

גַּן-מֵאִיר בְּתֵל-אָבִיב
נתן אלתרמן

אִם נִזְכֶּה וְהַזְּמַן הַמָּהִיר

לֹא יֹאמַר לָנוּ פֶּתַע: הֶרֶף!

בִּשְׁבִילֵי גַּן-מֵאִיר,

נִשְׁעָנִים עַל מַקְלוֹת, עִם עֶרֶב.

נְהַלֵּךְ בֵּין עֵצִים יְרֻקִּים

שֶׁדְּרוֹרֵי תֵּל-אָבִיב בָּם תִּסְעַרְנָה.

וּזְקָנֵינוּ יִהְיוּ אֲרֻכִּים,

הוֹי וְכָל עַצְמוֹתֵינוּ תֹּאמַרְנָה.

הוֹי, וְכָל עַצְמוֹתֵינוּ, אָחִי,

תְּסַפֵּרְנָה זִקְנָה נֶאֱנַחַת,

אֲשֶׁר יֵשׁ בָּהּ קְצָת עֶצֶב וּבְכִי,

אֲבָל יֵשׁ בָּהּ גַּם מַשֶּׁהוּ נַחַת.

מֵעָלֵינוּ יָנוּעוּ עֵצִים

שֶׁיֵּאוֹרוּ בְּאוֹר בֵּין-עַרְבַּיִם.

הִכַּרְנוּם בְּעוֹדָם עֲצִיצִים

וְהִנֵּה רָאשֵׁיהֶם בַּשָּׁמַיִם.

הִכַּרְנוּם בְּעוֹדָם הַצָּעָה

בַּתַּקְצִיב הַשָּׁנוּי בְּוִכּוּחַ.

הִכַּרְנוּם בְּעוֹדָם הַרְצָאָה,

הַרְצָאָה עַל תָּכְנִית הַפִּתּוּחַ...

תְּקַפֵּץ וּתְצַפְצֵף לְרַגְלֵינוּ.

וְהִנֵּה בַּהֲדַר קוֹמָתָם

הֵם בְּרַעַשׁ וָרַעַד סְבָבוּנוּ.

הַשָּׁנִים שֶׁהִגְבִּיהוּ א וֹ תָ ם

הֵן אוֹתָן הַשָּׁנִים שֶׁכְּפָפוּנוּ.

אָז נֵשֵׁב, יְדִידִי הֶחָלוּד,

עַל סַפְסָל מִתְפּוֹרֵר, בֶּן-גִּילֵנוּ.

וְצִפּוֹר עִירוֹנִית מִמְּחוֹז לוּד

הִיא הָיְתָה מִשְׁאָלָה עִיּוּנִית

וְעַכְשָׁו הִיא קוֹפֶצֶת בְּפֹעַל...

הִיא אֶחָד מִסְּעִיפֵי הַתָּכְנִית

שֶׁיָּצְאוּ בְּהֶחְלֵט אֶל הַפֹּעַל.

וְהַשֶּׁלֶט מִמּוּל יַאֲדִים:

"לֹא לִדְרֹךְ", "לֹא לִקְטֹף"... וַאֲנַחְנוּ

אָז נִזְכֹּר אֵיךְ הָיִינוּ טְרוּדִים

וְלִקְטֹף לָנוּ פֶּרַח שָׁכַחְנוּ.

וּנְעָרוֹת שֶׁטִּיְּלוּ פֹּה אֵי-אָז

בְּשָׁנִים רְחוֹקוֹת, בֵּין-עַרְבַּיִם,

הֵן תֵּשַׁבְנָה בָּאוֹר הַמּוּפָז

וְתִסְרֹגְנָה לַנֶּכֶד גַּרְבַּיִם.

וְסָבִיב נְעָרוֹת אֲחֵרוֹת

זֵרְעוֹנִים תְּפַצַּחְנָה פַּצֵּחַ...

כִּי בַּגָּן מִתְחַלְּפִים הַדּוֹרוֹת

וְהַגָּן מַעֲמִיק וְצוֹמֵחַ.

וְהָעִיר הַגְּדוֹלָה, הַצְּעִירָה,

שֶׁבַּתָּוֶךְ נָהָר יַעַבְרֶנָּה,

תִּתְנַשֵּׂא, כְּמוֹ גַּן סוֹעֵרָה,

וְאֵין כֹּחַ אֲשֶׁר יַעַקְרֶנָּה.

אָז נַבִּיטָה, רֵעִי וְאָחִי,

זֶה בָּזֶה, בְּבַת-צְחוֹק מִשְׁתַּכַּחַת,

אֲשֶׁר יֵשׁ בָּהּ קְצָת עֶצֶב וּבְכִי,

אֲבָל יֵשׁ בָּהּ גַּם מַשֶּׁהוּ נַחַת.

וְאַט-אַט, מִזִּקְנָה וְחֻלְשָׁה,

אֶת רָאשֵׁינוּ נַצְנִיחַ אֶל בֶּרֶךְ.

וִילָדִים יִקְרְבוּ בִּלְחִישָׁה

וְיֹאמְרוּ: נִרְדְּמוּ, בְּנֵי תֶּרַח...

הָרְחוֹב הַיָּפֶה-הַיָּפֶה יֵעָצֵר לְבַסּוֹף בְּדַרְכּוֹ.

הַשַּׁלְוָה, אֲטוּמָה וְקָשָׁה, תֵּחָתֵךְ כְּמוֹ חַלָּה לְאָרְכּוֹ.

וְהַבֹּקֶר הַלַּח יִתְפַּחֵם מִבָּרָק יְחִידִי. מִבְּרָקוֹ.

אֲנָשִׁים יִתְנַשְּׁמוּ בִּכְבֵדוּת כְּמוֹ בְּתֹם דְּהָרָה עַתִּיקָה.

חֲגוֹרַת-הַבֶּטוֹן שֶׁל הָעִיר הֲדוּקָה. בְּהֶחְלֵט הֲדוּקָה.

הַקִּירוֹת הַכְּבֵדִים מְבִינִים מַשֶּׁהוּ וְנוֹפְלִים בִּשְׁתִיקָה.

עַל הָעִיר הַגּוֹסֶסֶת בַּחוּץ צוֹנֵחַ אוֹרְשֶׁמֶשׁ מֻחְלָט.

בְּיוֹם שֶׁכָּזֶה מִן-הַסְּתָם בַּבָּתִּים שׁוּם תִּינוֹק לֹא נוֹלָד,

אַף לֹא מֵת שׁוּם אָדָם. וְאָכֵן, הָרְחוֹבוֹת מַמְרִיאִים לְאַט.

הָרְחוֹבוֹת מַמְרִיאִים אֶל הָאוֹר הַלָּבָן כְּמוֹ שְׁטִיחַ-קְסָמִים.

הַקִּירוֹת שֶׁנָּפְלוּ מוּקָמִים אֵיכְשֶׁהוּ (אֶזְרָחִים חֲכָמִים).

וְלָעִיר אֵין רֵאשִׁית וְאֵין סוֹף. וְכָל הַמְּבוֹאוֹת חֲסוּמִים.

וְיָדֶיךָ שָׁרוֹת מִן הַקִּיר כְּמוֹ מִלְמוּל שֶׁל אֵזוֹב יְרַקְרַק.

וְעֵינֶיךָ פּוֹרְחוֹת כְּמוֹ פְּנִינִים שֶׁל זְכוּכִית עַל צַוַּאר הַבָּרָק.

רַק רֹאשְׁךָ הֶעָיֵף צָף בָּאוֹר הֶעָמֹק. וְרַק פִּיךָ שָׁרַק.

חוויות קטנות

לֹא נוֹף לַחֲוָיוֹת גְּדוֹלוֹת: כְּשֶׁמֻּשְּׂגֵי

הָעִיר הַגְּדוֹלָה - תֵּל-אָבִיב!

לַחֲוָיוֹת קְטַנּוֹת וּמִסְחָר:

בְּכָל קֶטַע חוֹף מַעֲגָן

לְסִירוֹת הַחְכָּרָה. נוֹף מַרְאוֹת:

הֲפוּכָה עַל פִּיהָ בַּמַּיִם (הַתַּחְתִּית

אֲדֻמָּה) וּלְיָדָהּ מִזְדַּקֵּר

וְקוֹלוֹת בִּעְבּוּעַ שָׁעָה שֶׁדָּג בִּלְתִּי-נִרְאֶה

מְבַצֵּעַ הִפּוּךְ בָּאֲוִיר.

קדחת קיץ

נוֹשֶׁמֶת נְשִׁימוֹת טְרוּפוֹת

בְּאַהֲבָה קוֹדַחַת קַיִץ

בִּסְדִינִים מְיֻזָּעִים.

עַל שְׂפַת הַיָּם וּבִמְלוֹנוֹת הַחוֹף

כְּתֵפַיִם, שׁוֹקַיִם וַאֲחוֹרַיִם

שִׁזּוּף, צְרִיבָה, תְּכוּנָה לְעֶרֶב דִיסְקוֹטֶקִים.

עָשָׁן שֶׁל שְׂפַת הַיָּם נִצָּב

תַּחְתּוֹנִים עַל הָרִצְפָּה, שִׂמְלָה זְרוּקָה, מִכְנָסַיִם, מִטָּה לוֹהֶטֶת,

אֲנִי שֶׁלָּךְ וְאַתְּ שֶׁלִּי, לֹא בִּגְלָלֵךְ, לֹא בִּגְלָלִי.

קְרוֹבָה לָעַיִן, רְחוֹקָה מִן הַלֵּב.

על מסלולי הליכה של יונים).

דוד שמש נפטר. תל אביב, הכרך האמיתי היחיד בישראל, על כל המשתמע מכך - המולה בלתי נפסקת, רוגשת, בליל של לשונות ושל עמים, של הגירה פנימית והגירה חיצונית, של מקומיים וזרים, של מראות ושברי קולות המרכיבים את הישראליות החדשה - היא הגיבורה של

מנוף מצביע אל הים ספרו של גלעד כהנא

זְכֹר נָא לִי אֶת הַשָּׁעָה הַהִיא עַל פְּנֵי הַיָּם.

כִּי מִי יִזְכְּרֶנָּה אִם לֹא אַתָּה שֶׁכֹּה אָהַבְתָּ אוֹתָהּ.

וְהַשָּׁעָה הַהִיא, שֶׁתִּהְיֶה בְּךָ, תּוֹדֶה לְךָ

עַל כִּי אַתָּה חָתוּם עָלֶיהָ עַד בּוֹא חֲלִיפָתְךָ.

וְדַע לְךָ שֶׁגַּם הַיָּם הָאַחֲרוֹן שֶׁלָּנוּ זָקוּק עֲדַיִן

לֹא פַּעַם, כְּשֶׁיֵּשׁ לוֹ זְמַן, כַּאֲשֶׁר הוּא לְבַדּוֹ, בְּהֵאָלֵם הָרוּחַ,

הוּא שׁוֹאֵל עַל אוֹדוֹתֶיךָ: לְאָן נֶעֱלַמְתָּ לוֹ וּמַה שְּׁלוֹמְךָ.

הֲרֵי נוֹלַדְתָּ בְּתֵל-אָבִיב וְהָיָה לְךָ יָם אִישִׁי.

וְהָיְתָה לְךָ שֶׁמֶשׁ אֲדֻמָּה וּכְבֵדָה

וְסִירַת מִפְרָשִׂים שֶׁנָּגְעָה בָּהּ בְּדַרְכָּהּ דָּרוֹמָה לְאִטָּהּ.

וְהָיוּ שָׁם הַגַּלִּים הָאֲרֻכִּים שֶׁזָּכוּ בְּךָ תָּמִיד לְיַחַס מְיֻחָד.

כִּי הִנֵּה, לֹא יִרְחַק הַיּוֹם וְתִקָּרֵא לָלֶכֶת,

לְהִצְטָרֵף לַשֶּׁקֶט וְלַחֲשֵׁכָה.

מִישֶׁהוּ אַחֵר יֹאהַב פֹּה אֶת שִׁירוֹ שֶׁל טְשֶׁרְנִיחוֹבְסְקִי,

שֶׁנָּתַן בְּךָ אֶת הַתּוּגָה הַפַּנְתֵאִיסְטִית

וְיִהְיוּ גַּם לוֹ שְׁקִיעוֹת תִּשְׁרֵי כָּאֵלֶּה

וַאֲהָבוֹת שֶׁאוּלַי יַזְכִּירוּ אֵיכְשֶׁהוּ אֶת תּוֹעֲפוֹת אַהֲבָתְךָ.

תֵּל-אָבִיב, לִבִּי לָךְ כֹּה חַם

סֻכָּר וּדְבַשׁ אַתְּ וְחַלִיבּ-

אֲנִי אוֹהֵב'תָךְ, יַה צֶ'ה קוֹ'חַם,

יַא וַאס לְיוּבְּליוּ, אִיךְ הַאבּ דִּיךְ לִיבּ!

מֶזֶג-הָאֲוִיר הָאָהוּב עָלַי בָּעוֹלָם

הוּא מֶזֶג-הָאֲוִיר שֶׁל תֵּל-אָבִיב בְּלֵיל חֹרֶף.

תֵּל-אָבִיב כְּאִשָּׁה שֶׁהֱטִילוּהָ בִּבְגָדֶיהָ לָאַמְבָּט,

בִּרְיוֹנִים עָשׂוּ לָהּ אֶת זֶה, וְהִיא מְשׁוֹטֶטֶת

עַכְשָׁיו חֲרוּפָה בָּרְחוֹבוֹת מְיַחֶלֶת לְחֶסֶד.

עֲשׂוּ-נָא חֶסֶד עִם הָעִיר הַזּאֹת, אִמְרוּ מִלָּה חַמָּה אֵלֶיהָ.

הָאֲוִיר שֶׁהִרְטִיב אֶת הַחוֹל וְהִרְוָהוּ נִיחוֹחַ אֲוִיר

מְהַלֵּךְ עַכְשָׁיו נִים-וְלֹא-נִים, מְאֻשָּׁר, לְפָנָיו כָּל הַלַּיְלָה.

הוּא מְלַטֵּף אֶת לֶחְיָהּ בְּעָבְרוֹ, אַךְ הוּא לֹא יִתְעַכֵּב.

נְעִימוֹת הַלַּחוּת מְפַלְּחוֹת בֵּין רִבּוּעֵי הַבָּתִּים

קוֹלְפוֹת טִיחַ. תֵּל-אָבִיב נִרְדְּמָה עַל עָמְדָהּ וּפוֹלֶטֶת

גְּנִיחוֹת טְרוּפוֹת מִן הַשֵּׁנָה.

אִמְרוּ מִלָּה טוֹבָה בָּעִיר הַזּאֹת, הִיא רְאוּיָה לְחֶמְלָה.

הַמַּסָּע הַקָּצָר בְּיוֹתֵר
לאה גולדברג

הַתְּרָנִים עַל גַּגּוֹת הַבָּתִּים הָיוּ אָז

כְּתָרְנֵי סְפִינָתוֹ שֶׁל קוֹלוּמְבּוּס

וְכָל עוֹרֵב שֶׁעָמַד עַל חֻדָּם

בִּשֵּׂר יַבֶּשֶׁת אַחֶרֶת.

וְהָלְכוּ בָּרְחוֹב צִקְלוֹנֵי הַנּוֹסְעִים

וְשָׂפָה שֶׁל אֶרֶץ זָרָה

הָיְתָה נִנְעֶצֶת בְּיוֹם הַחַמְסִין

אֵיךְ יָכוֹל הָאֲוִיר שֶׁל הָעִיר הַקְּטַנָּה

לָשֵׂאת כָּל כָּךְ הַרְבֵּה

זִכְרוֹנוֹת יַלְדוּת, אֲהָבוֹת שֶׁנָּשְׁרוּ,

חֲדָרִים שֶׁרוֹקְנוּ אֵי-בָּזֶה?

כִּתְמוּנוֹת מַשְׁחִירוֹת בְּתוֹךְ מַצְלֵמָה

הִתְהַפְּכוּ לֵילוֹת חֹרֶף זַכִּים,

לֵילוֹת קַיִץ גְּשׁוּמִים שֶׁמֵּעֵבֶר לַיָּם

וּבְקָרִים אֲפֵלִים שֶׁל בִּירוֹת.

וְקוֹל צַעַד תּוֹפֵף אַחֲרֵי גַּבְּךָ

שִׁירֵי לֶכֶת שֶׁל צְבָא נֵכָר,

וְנִדְמֶה - אַךְ תַּחְזִיר אֶת רֹאשְׁךָ וּבַיָּם

שָׁטָה כְּנֵסִיַּת עִירְךָ.

מספרה "עם הלילה הזה", 1964> כל שירי לאה גולדברג

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שירי תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תל אביב בשירים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אוהבים את תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זקנה וזכרונות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
געגועים לתל אביב

# data[].attributes.attachment_link.title
תל אביב בשירים

# data[].attributes.attachment_link.description
שירו המופשט של הכוח דברים נתונים ואין פתחי יציאה נבדה של מיטל זהר הוא חלל הרוחש תחת חלליו, קופסא שחורה, מרתף אפלולי ואין מפתח אחד. המפתח הוא צרור סיפורים שעליהם מונח הבית כמו ספינת רפאים.

# data[].attributes.headline
הסגנון האקלטק

# data[].attributes.subject
הסגנון האקלטק

# data[].attributes.headline
הסגנון האקלט

# data[].attributes.subject
הסגנון האקלט

# data[].attributes.headline
התלמידים מציגים את המסלול - יוטיוב

# data[].attributes.subject
התלמידים מציגים את המסלול - יוטיוב

# data[].attributes.attachment_link.title
Cell Aviv ביאליק - פרזנטציה

# data[].attributes.attachment_link.title
אונסקו בחר את פרויקט Cell Aviv של עמל שבח מופת כפרקטיקה מומלצת ללמידה ניידת והציג אותו בכנס עולמי | קולות מהשטח

# data[].attributes.attachment_link.description
מאת: רפאלה בלס במסגרת תחרות פרסומים של אונסקו שעסקה ב"פרקטיקות נבחרות ללמידה ניידת Best practices in mobile learning", בחנה חברת הוועדה הגב' לוסי הייגן שהגיעה ארצה במהלך מאי 2018 מספר פרויקטים של רשת עמל בטכנולוגיית Wandering מצפון עד דרום (וונדרינג - פלטפורמה משחקית ללמידה מבוססת מיקום), ובחרה את פרויקט תיאטרון הבימה" ועוד - כולם חלק מתפיסת "Cell Aviv של הרב תחומי עמל שבח מופת כפרויקט מדגים של עמל ושל ישראל (UNESCO Case study on Israel, Amal network).

# data[].attributes.headline
המצגות של און

# data[].attributes.subject
המצגות של און

# data[].attributes.headline
אימייז ביאליק

# data[].attributes.subject
אימייז ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out my latest presentation built on emaze.com, where anyone can create & share professional presentations, websites and photo albums in minutes.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תולדות ישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מורדים מפורסמים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יהודים גדולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אישים דגולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יהודים דגולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אישים גדולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כורים גרעיניים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דמויות השראה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מי היה מנחם בגין?

# data[].attributes.attachment_link.description
מי זה מנחם בגין? מנחם בגין היה מנהיג חשוב בישראל, גם בשנות המאבק על הקמת המדינה וגם במדינת ישראל. הוא היה מפקד מחתרת האצ ל ולחם בבריטים לפני קום המדינה. בעיני רבים באותה תקופה הוא נחשב לוחם חופש ואחרים ראו בו מנהיג שאינו מוכן להתפשר עם המציאות.

# data[].attributes.headline
סרטונים על ביאליק

# data[].attributes.subject
סרטונים על ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משוררים דגולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אישים דגולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אישים גדולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אמנים ישראלים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יהודים גדולים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מי היה המשורר חיים נחמן ביאליק?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה תרם ביאליק לשירה העברית? חיים נחמן בְּיאליק נולד בשנת 1873 ונפטר בשנת 1934. ביאליק היה מגדולי המשוררים העבריים בכל הזמנים ומי שנחשב החשוב במשוררי ישראל בעת החדשה. בזכות כך הוא זכה לתואר המשורר הלאומי . בנוסף לשירה שכתב היה ביאליק גם סופר, מתרגם ועורך חשוב.

# data[].attributes.headline
ביאליק חידושי מילים

# data[].attributes.subject
ביאליק חידושי מילים

# data[].attributes.body
האקדמיה ללשון העברית

·

מי חידש יותר מילים בעברית

הידעתם כי חיים נחמן ביאליק חידש יותר מילים בשפה העברית מאליעזר בן־יהודה?
‍‍‍‍‍‍ ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍
לבן־יהודה מיוחסות כ־220 מילים, ואילו לביאליק יותר מ־300. מלבד זאת העניק ביאליק משמעות חדשה לכ־100 מילים מן המקורות.
‍‍‍‍‍‍ ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍
עשרות מחידושיו של ביאליק משמשים אותנו עד היום ובהם מָטוֹס, מַצְלֵמָה, תְּגוּבָה, עֶרְגָּה, מִזְחֶלֶת, גַּחְלִילִית, אַוְרִירִי, רִשְׁרוּשׁ, צִחְקוּק, אִנְפּוּף, זְקַנְקַן, יְבוּא, יְצוּא, שַׁלְדָּג, דּוֹרְסָנִי, שַׁמְנוּנִי, תְּהוֹמִי, וַסָּת, תָּוִית, שְׁנִינוּת.
‍‍‍‍‍‍ ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍

# data[].attributes.attachment_link.title
מי חידש יותר מילים בעברית

# data[].attributes.attachment_link.description
הידעתם כי חיים נחמן ביאליק חידש יותר מילים בשפה העברית מאליעזר בן־יהודה? ‍‍‍‍‍‍ ‍‍‍‍‍‍‍‍ ‍‍ לבן־יהודה מיוחסות כ־220 מילים, ואילו לביאליק יותר מ־300. מלבד...

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Post by AcademyOfTheHebrewLanguage.

# data[].attributes.headline
סרטון על ביאליק בדקה

# data[].attributes.subject
סרטון על ביאליק בדקה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
קו לדמות - חיים נחמן ביאליק

# data[].attributes.headline
ביאליק 19 דוח תיעוד צבע וציורי קיר

# data[].attributes.subject
ביאליק 19 דוח תיעוד צבע וציורי קיר

# data[].attributes.body
מתוך תיק בניין בארכיון עיריית תל-אביב

# data[].attributes.headline
תפזורת מילים יום ה

# data[].attributes.subject
תפזורת מילים יום ה

# data[].attributes.attachment_link.title
תפזורת מילים רחוב ביאליק-המשך

# data[].attributes.headline
תפזורת מילים קבוצת יום א

# data[].attributes.subject
תפזורת מילים קבוצת יום א

# data[].attributes.attachment_link.title
תפזורת מילים רחוב ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.title
חידון מבוגרים סיור רחוב ביאליק - תשובות

# data[].attributes.attachment_link.title
חידון מבוגרים סיור רחוב ביאליק

# data[].attributes.headline
סרטים ירוקים

# data[].attributes.subject
סרטים ירוקים

# data[].attributes.headline
מצגת קפה רצקי לא גמורה

# data[].attributes.subject
מצגת קפה רצקי לא גמורה

# data[].attributes.attachment_link.title
קפה רצקי (1)

# data[].attributes.headline
מצגת מאיר דיזינגוף לא גמור

# data[].attributes.subject
מצגת מאיר דיזינגוף לא גמור

# data[].attributes.attachment_link.title
עובדות על מאיר דיזינגוף

# data[].attributes.headline
מצגת באוהאוס לא גמורה

# data[].attributes.subject
מצגת באוהאוס לא גמורה

# data[].attributes.attachment_link.title
בניין הבאוהאוס

# data[].attributes.headline
מצגת ביאליק לא גמו

# data[].attributes.subject
מצגת ביאליק לא גמו

# data[].attributes.attachment_link.title
ביאליק מעוצב

# data[].attributes.headline
חומרים נוספים מהספר החדש של שולה וידריך

# data[].attributes.subject
חומרים נוספים מהספר החדש של שולה וידריך

# data[].attributes.body
נא לתקצר ולהכניס כל צוות לתחנה שלו

# data[].attributes.attachment_link.title
מהספר על רחוב ביאליק

# data[].attributes.headline
סיור בבית ראובן וברחוב ביאליק

# data[].attributes.subject
סיור בבית ראובן וברחוב ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.title
סיור בבית ראובן ובמוזיאון הבאוהאוס מרץ 2019

# data[].attributes.headline
התוכנית המלאה

# data[].attributes.subject
התוכנית המלאה

# data[].attributes.headline
שבוע הלמידה הניידת באונסקו פריז בדגש בינה מלאכותית

# data[].attributes.subject
שבוע הלמידה הניידת באונסקו פריז בדגש בינה מלאכותית

# data[].attributes.attachment_link.description
The online edition of Mobile Learning Week 2020 took place from 12 to 14 October 2020 under the theme of Beyond Disruption: Technology Enabled Learning Futures. MLW 2020 is set against the backdrop of COVID-19 education disruption and response, and will shine a light on prospects for technology-enabled futures of learning.

# data[].attributes.headline
המאמר על פרויקט סל אביב בועידה של אונסקו

# data[].attributes.subject
המאמר על פרויקט סל אביב בועידה של אונסקו

# data[].attributes.body
יופיע בתחתית הרשימה באפריל

# data[].attributes.attachment_link.description
There are two types of case study: top-down mobile learning initiatives attempted by governments and ministries of education grass root (bottom-up) initiatives implemented in schools The following were selected for inclusion in the publication and will be published later this year both on and offline.

# data[].attributes.headline
מציגים את הפרויקט בו

# data[].attributes.body
מציגים את הפרויקט בוועידת אונסקו

# data[].attributes.headline
שאלות לסיור בבבית רובין

# data[].attributes.subject
שאלות לסיור בבבית רובין

# data[].attributes.body
1) מה הייתה היצירה האחרונה שרובין צייר?
2) מה היה סגנון הציור של רובין?
3) למה רובין אהב לצייר בסגנון הזה?
4) איזה רגשות רובין ביטא בציוריו?
4)הכרת את רובין? אם כן תוכלי לספר קצת עליו אם לא - שתפי אותנו בדברים מיוחדים שאת יודעת על רובין

# data[].attributes.attachment_link.title
הסגנון האקלקטי בארץ-ישראל

# data[].attributes.headline
תל אביב הוכרזה על ידי אונסקו כעיר הלבנה אזור שימור עולמי לסגנון הבאוהאוס

# data[].attributes.subject
תל אביב הוכרזה על ידי אונסקו כעיר הלבנה אזור שימור עולמי לסגנון הבאוהאוס

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אתר עיריית תל-אביב-יפו

# data[].attributes.attachment_link.title
מרכז העיר הלבנה בבית ליבלינג

# data[].attributes.headline
בתים ברחוב ביאליק - תמונות וכתבה

# data[].attributes.subject
בתים ברחוב ביאליק - תמונות וכתבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ברשומה הקודמת טיילנו בין הבתים היפים מאלנבי מזרחה .
אני מזמינה אתכם להמשיך את הטיול בין תיקיות המחשב שלי ובתיה היפים של תל אביב. הגענו אל רחוב ביאליק וקצת מסביבו.

רחוב ביאליק משתרע להנאתו בין רחוב אלנבי, שם ראשיתו, לבין בית העירייה הישן של תל אביב-יפו. ביאליק כנראה היה הראשון לבחור לבנות בו את ביתו, ועל כן זכה לכבוד והרחוב ניקרא על שמו בעודו בחיים. בעקבות ביאליק הגיעו אומנים נוספים לגור ברחוב.
גם רחוב ביאליק הוכרז על פי אונסק"ו (איזה מזל) וגם בו תמצאו תערובת של הסגנון הבינלאומי והאקלקטי אותם הזכרתי ועוד אזכיר ברשומות אחרות.

בית שנברג - ביאליק 1 נבנה ב 1922 עבור משה שנברג שהיה שען והוא האחראי להתקנת השעונים בתחנות הרכבת של אז שבין יפו לירושלים. במשך שנים רבות היה השען הרשמי של הרכבת. בקומה התחתונה היה במשך שנים קפה רצקי שהיה מקום מפגש לאומנים ואנשי רוח.

בית לאה בולדה -ביאליק 3 תל אביב - נבנה ב 1922 על ידי הארכיטקט אלכסנדר לוי (ביאליק 52-54) מבנה עם מרפסות מעוגלות. בעברו שמש משכן למכון רנטגן.

בית גולדין ביאליק 6 - נבנה ב 1931 עבור אריה גולדין. המהנדס שהיה אחראי על הפעלתה של משאבת המים במגדל המים הראשון של תל אביב.

בית גראוס ביאליק 9 - נבנה בשנת 1928 בבית התגורר דר' טיכו, שניהל את בית החולים הדס, ובקומת הקרקע הייתה הוצאת הספרים עם עובד.

בית רבינוביץ ביאליק 10 - נבנה בשנת 1924. לא מצאתי מי תכנן אבל נבנה עבור פילנטרופ שנהג לעזור לנזקקים. מרפסות יפות להפליא ותבליט עם השנה תרפ"ו בחזיתו

ביאליק 11 - נבנה בשנת 1931. במקום היה הסטודיו של הצייר חיים גליסברג, שהיה ידידו של ביאליק ובין היתר עבד על תיעוד עבודותיו של המשורר.

בית ראובן - ביאליק 14 נבנה ב 1931. בשנת 1946 עבר לגור שם הצייר ראובן ובשנת 1954 רכש את המבנה והוסיף לו קומה שלישית. ב- 1974 נפטר ראובן רובין והוריש את ביתו וכמה עשרות מצויריו לעיר תל אביב. כיום המקום משמש כמוזיאון ליצירותיו.

בית דינה שושנה גולדברג - ביאליק 15 נבנה ב 1930. עבר שימור. בחזית הבית ישנו תבליט עם שני אריות, מגן דוד ושמה

בית פלקובסקי - ביאליק 16 נבנה ב 1932 כתוספת לבית שכבר היה במקום משנת 1926.

בשנת 1944 התמקם בבית מטה האצ"ל תחת מסווה של מחסן צעצועים.

בית פלצמן - ביאליק 18 נבנה ב 1936. מרפסות מעוגלות מצד אחד ורבועות בצד השני, וחצר יפהפייה ובה נשתלו צמחים מיוחדים.

בית שרייבמן ביאליק 19 - נבנה ב 1922 על מגרש שהיה בבעלותו של הסופר ש. בן ציון (אביו של נחום גוטמן). על שטח של יותר מדונם, עומד מבנה גדול ומרשים שחנוכייה מתנוססת על גג חזיתו. המבנה עבר מספר ידיים ומאוחר יותר שינה את ייעודו לסנטוריום בשם "בית שרייבמן". בשנת 1931 נרכש על ידי משפחת ישמעאלוף, שטיפחו את החצר והמבנה שימש אותם כבית מגורים. בשנת 1936 הושכר המבנה והפך למרכז חסידות ולביתו של אדמו"ר. גם לאחר מות האדמו"ר המשיכו חסידיו להשתמש במקום וסרבו לפנותו, עד שב 1999 הורה בית משפט לפנותם מהמקום. עברו השנים והמבנה האומלל הוכרז כמבנה מסוכן. בעליו החדשים הגיש בקשה להרסו ולבנות תחתיו בית מגורים חדש, אך הבקשה נדחתה. המבנה מוגדר כמיועד לשימור מחמיר ועד לעצם ימים אלה, ככל הידוע לי, נמשך הסכסוך בין בעליו לבין העיריה על עלות הפיצוי בעבור השימור שאמור להיות על אחריותם. הבית מתפורר והולך ומחזיק את עצמו בשארית כוחותיו. פשע אי השימור.

בית יפה - ביאליק 21 נבנה ב 1935 עבור שלמה יפה שהיה מעורב בהקמת חברת "מסחר ותעשיה", שארגנה את יריד המזרח. בסוף שנות ה 80 נרכש על ידי רון לאודר ששיפץ אותו. המבנה בסגנון הבאוהאוס ועל כן רק הגיוני הוא שבקומתו התחתונה הוא מאכלס כיום את מוזיאון הבאוהאוס. המוזיאון הפרטי והקטן, שוכן בבניין המשופץ ומציג רהיטים וכלים
שעות פתיחה: ד': 11:00-17:00 ו': 10:00-14:00 הכניסה ללא תשלום

בית ביאליק - ביאליק 22 בנייתו החלה בשנת 1924. האדריכל יוסף מינור היה המתכנן, אולם ביאליק עצמו גילה מעורבות רבה בתכנון ועיצוב הבית. כתבה נפלאה ומסקרנת על הקשר של ביאליק לאומנות הארצישראלית תוכלו לקרא עירוב מרהיב של מזרח ומערב הן מבחינת הגוונים בעיצוב הפנים, והן מבחינת המבנה עצמו. קשתות קימורים ומגדל. את הגינה הנפלאה מסביב הבית אומרים שטיפח ביאליק בעצמו. כשאתם מתרחקים מהמבנה שאו עיניים למעלה ושימו לב לכיפה שעליו.

בקומת הכניסה עמודים מצופים אריחי קרמיקת בצלאל עם שמות החודשים העבריים ושניים עשר השבטים וכן אח מצופה באריחי בצלאל אף הוא.

בשנת 1934, עזב ביאליק את תל אביב ועבר לחיות ברמת גן, שם החל לבנות לעצמו בית חדש, אך הוא נפטר עוד טרם סיים לבנות אותו. ארבע שנים מאוחר יותר, העבירה אלמנתו את הבית לרשות עיריית תל אביב, הוקמה "אגודת בית ביאליק" ובתמורה היא קבלה דירת מגורים אחרת. בשנת 1980 עבר הבית שיפוץ, ובעקבותיו עבר לשימוש אגודת הסופרים העבריים. בראשית 2009 הבית עבר פרוייקט שימור מאסיבי שבמהלכו הוא עבר שומרו ושופצו הפרטים כולם עד האחרון בהם.כיום הוא משמש ובו ארכיון כתבי יד מקוריים, דברי דפוס, ציורים ופסלים של נחום גוטמן, ראובן רובין ועוד. ואל תפספסו את החדר המיוחד לילדים בקומה העליונה.

הערה חשובה:- בתוך הבית. ביקשתי (התחננתי) ולששוני הגדול, קיבלתי אישור מיוחד לצלם ממדריכת סיורים של בית ביאליק, שהייתה במקום. שמחה מאד לחלוק אתכם את היופי.
פתוח ב'-ה' 09:00-17:00 ימי ו'-ש' 10:00-14:00 ימי א' סגור

בית בלדר

בית בלדר ביאליק 23 בית בלדר - ביאליק 23 פינת אידלסון 31. את הצריח היפהפה הזה אי אפשר לפספס.

הבית תוכנן ונבנה בשנת 1923, על ידי שמואל בלדר שהיה מהנדס, עבורו ועבור משפחתו. הוא מועמד לשימור. אין לי מושג למה ממתינים.

בית ריגר - ביאליק 24. נבנה ב 1922 עבור אליעזר ריגר שהיה המנכ"ל הראשון של משרד החינוך . לבתם קראו חמוטל וביאליק אף הקדיש לה שירים.

המרכז למוזיקה/הספריה המוזיקלית

המרכז למוזיקה/הספריה המוזיקלית - ביאליק 26. המבנה המקורי נבנה בשנת 1931 עבור אריה שנקר. הבית נתרם על ידי המשפחה לעיריית תל אביב והוא שימש במשך שנים רבות (אני ביליתי שם שעות ארוכות) כספרייה המוזיקלית.
בגלל שלא יכול היה להכיל יותר את האוסף ההולך וגדל של הספרייה, הוחלט שעדיף להרוס אותו במקום להעבירו למשכן אחר (פשע) ואכן, הבית המקורי נהרס בשנת 1994 והוא נבנה מחדש בשנת 1997 ובמבנה שולב קטע משוחזר מחזית הבית שנהרס. ונפתח מחדש כ"מרכז למוזיקה על שם פליציה בלומנטל" אני לא זוכרת אותו כתום. אבל לא הצלחתי למצוא תמונה ישנה שלו.
מתברר שישנם נוספים סביב המבנה.

בנין העירייה הישן - בית סקורה

בנין העירייה הישן - בית סקורה - ביאליק 27 נבנה בשנת 1925 בקצה הצפוני של כיכר ביאליק. במקור נבנה כבית מלון, בעליו היו משפחת סקורה, שניהלו את בנק אמריקה פלשתינה.

באותו זמן חיפשו בעיריית תל אביב משכן חדש, מאחר והמשכן הישן הפך צר עבורם והם שכרו את המבנה מייד בתום בנייתו. בשנת 1928 רכשה העירייה את המבנה.
בראשית שנות החמישים הוחל בבניית מבנה חדש לעירייה. בין השנים 1965-1966 כ- 40 שנים אחר כך, העבירה העיריה את משרדיה לכיעור שבכיכר רבין.

המבנה היפהפה הפך מקום משכן ל"מוזיאון לתולדות תל אביב" בשנת 1971 אך ההזנחה החלה לתת בו את אותותיה ותכולתו הועברה למוזיאון א"י בשנת 2002.

רק אחרי שמתחם ביאליק הפך אתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו - הגיעו למסקנה שיש לשפצו והוא עבר שיקום ושיפוץ.
בשנת 2009 הוקם במקום מוזיאון ומרכז לתולדות העיר.

המוזיאון משגע. תערוכות קבע מרתקות ותערוכות מתחלפות. תערוכת צילומים מרגשת בקומה הראשונה. בקומה השניה שחזור חדרו של מאיר דיזנגוף נעשה לפרטי פרטים. המבנה יפהפה והשימור נעשה בצורה יפה מכובדת ומכבדת.
פתוח ב'-ה' 09:00-17:00 ימי ו'-ש' 10:00-14:00 ימי א' סגור. אם אתם מגיעים, קנו כרטיס משותף לבית ביאליק ולבית העירייה הישן.

אידלסון 30 - מבנה מראשית שנות ה 30 מועמד לשימור ובינתיים ...

אידלסון 22

אידלסון 22 ופינסקר 10 אוחדו אידלסון 22 שנבנה בשנת 1926 על ידי האדריכל שלמה גפשטיין אוחד יחד עם פינסקר 10 שנבנה בשנת 1925 על ידי האדריכל יוסף ברלין למגורים. במשך תקופה מסוימת התגוררו שם בן גוריון והציירת ציונה תג'ר.
שני המבנים גם יחד הוכרזו לשימור עם הגבלות מחמירות. מאחר והם צמודים זה לזה, אוחדו למבנה אחד. במהלך השימור נחשפו ציורי קיר יפהפיים.

בית גולדבלט -פינסקר 5. נבנה בשנת 1934 כבית מגורים בן 3 קומות. עבודות השימור הסתיימו בשנת 2015

בית חנינא קרצ'בסקי - הס 14 בבית זה חי והתאבד קרצ'בסקי, המלחין הראשון של העיר תל אביב, בדצמבר 1925

בית פרידמן - הס 12. נבנה עבור משפחת פרידמן בשנת 1924.
בשנת 1935 בקומת הקרקע של המבנה היה בית הספר המקצועי למסחר, שהמשיך לתפקד שם עד סוף שנות החמישים. הוא מוגדר בניין לשימור בהגבלות מחמירות.
שלט בחזית הבית מספר לעוברים ושבים כי בבית זה חי חיים גליקסברג, צייר וסופר (הסטודיו שלו היה ממוקם בביאליק 11 והיה ידידו הטוב של ביאליק)

בית בדר - הס 1. נבנה בשנת 1923. מועמד וממתין לעדנת השימור
עד כאן סיור ברחוב ביאליק ושות'. ברשומה הבאה שוטטות בשדרות רוטשילד אתם אוהבים לשוטט בין בתיה הישנים של תל אביב? יש לכם מה להוסיף, אשמח מאד לתגובות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מאת: ניני אטלס

# data[].attributes.attachment_link.title
טיול בתל אביב ברחוב ביאליק המרכזי אך השקט וסביבותיו - חמושה בעדשה

# data[].attributes.attachment_link.description
ברשומה הקודמת טיילנו בין הבתים היפים מאלנבי מזרחה . אני מזמינה אתכם להמשיך את הטיול בין תיקיות המחשב שלי ובתיה היפים של תל אביב. הגענו אל רחוב ביאליק וקצת מסביבו. רחוב ביאליק משתרע להנאתו בין רחוב אלנבי, שם ראשיתו, לבין בית העירייה הישן של תל אביב-יפו.

# data[].attributes.headline
חדשות מהעבר  - אדריכלות - מדקה 8:40 על הבאוהאוס

# data[].attributes.subject
חדשות מהעבר  - אדריכלות - מדקה 8:40 על הבאוהאוס

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר מהדורה עולמית עונה 3 - אדריכלות

# data[].attributes.headline
סרטון אילם על רחוב ביאליק (צחי שקד)

# data[].attributes.subject
סרטון אילם על רחוב ביאליק (צחי שקד)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Zahi Shaked. Israeli tour guide צחי שקד. מורה דרך

# data[].attributes.attachment_link.title
רחוב ביאליק, סיור באחד הרחובות היפים של תל אביב

# data[].attributes.headline
סרטונים - מה תרם לעולם בית ספר הבאוהאוס

# data[].attributes.subject
סרטונים - מה תרם לעולם בית ספר הבאוהאוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רפובליקת ויימאר

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מקומות מעניינים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אדריכלות מודרנית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב רהיטים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הום סטיילינג

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הסגנון הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אמנות שימושית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פונקציונליזם

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
וולטר גרופיוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סגנון הבאוהאוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מה תרם לעולם בית הספר באוהאוס?

# data[].attributes.attachment_link.description
מהו בית הספר הבאוהאוס? הבאוהאוס (Bauhaus) הוא סגנון באדריכלות, שנולד בשנת 1919, עם לידתו של בית הספר בשם זה בגרמניה. הרעיון שעמד בבסיסו הוא של התחדשות מתמדת ושינוי ללא הפסקה, סגנון שמתאים את עצמו לרוח השינוי האנושי.

# data[].attributes.headline
סרטונים  - מהו הבאוהאוס?

# data[].attributes.subject
סרטונים  - מהו הבאוהאוס?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סגנון הבאוהאוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סגנונות באדריכלות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אדריכלות מודרנית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב רהיטים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הום סטיילינג

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אמנות שימושית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
פונקציונליזם

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
וולטר גרופיוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הסגנון הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רפובליקת ויימאר

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מהו סגנון הבאוהאוס?

# data[].attributes.attachment_link.description
מהו הסגנון האדריכלי שנקרא באוהאוס? סגנון הבאוהאוס (Bauhaus) הוא סגנון באדריכלות, שנולד בשנת 1919, עם לידתו של בית הספר בשם זה בגרמניה, שהתקיים רק 14 שנים, עד שהנאצים סגרו אותו, אבל השפיע מאד על האדריכלות המודרנית . סגנון הבאוהאוס נולד ממצוקה. בשנת 1919, עם התבוסה הגרמנית במלחמת העולם הראשונה, הייתה כלכלתה של גרמניה במשבר חמור מאד.

# data[].attributes.headline
מזל טוב!! יש לנו ערוץ!!!

# data[].attributes.subject
מזל טוב!! יש לנו ערוץ!!!

# data[].attributes.body
טינגלינק רחוב ביאליק

# data[].attributes.headline
נקודות לתחנה

# data[].attributes.subject
נקודות לתחנה

# data[].attributes.attachment_link.title
נקודות לתחנה

# data[].attributes.headline
קפה רצקי = כי סערת עלי

# data[].attributes.subject
קפה רצקי = כי סערת עלי

# data[].attributes.headline
בתי הקפה של תל אביב

# data[].attributes.subject
בתי הקפה של תל אביב

# data[].attributes.attachment_link.title
מוזיאון ארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
לרבים מבתי הקפה היה אפיון משלהם שנבע ממבקריהם הקבועים - חבורות ספרותיות, אמנים, עורכי דין, אישי ציבור, פקידי מימשל ועיריה, אנשי עסקים, עתונאים, יוצאי גרמניה וכד'. בקפה "עטרה" התכנסו בעיקר עולי גרמניה בתל-אביב. ב"גינתי" וב"נגה" התכנסו שופטים, עורכי דין, אדריכלים, עתונאים, אמנים, אישי ציבור, פקידי מימשל ועיריה.

# data[].attributes.headline
היהודים באים חבורת יחדיו

# data[].attributes.subject
היהודים באים חבורת יחדיו

# data[].attributes.attachment_link.title
‫היהודים באים חבורת יחדיו‬‎ - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
https://www.youtube.com/watch?v=kHoNABAdqD8 היהודים באים | עונה 3 - חבורת יחדיו וחנה רובינא - Duration: 3:22. כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי 11,778 views · 3:22. היהודים באים עונה 3 ...

# data[].attributes.body
יחדיו הייתה חבורה ספרותית שהתקיימה בתל אביב בין השנים 1926–1939, ומנתה בעיקר משוררים. עם חבריה הבולטים נמנו אברהם שלונסקי, נתן אלתרמן, לאה גולדברג, אברהם חלפי, אלכסנדר פן, אליעזר שטיינמן, יעקב הורוביץ, משה ליפשיץ וישראל זמורה.

חבורת המשוררים הצעירים, שהשפה העברית הייתה לרוב שפת כתיבתם הראשית (אם כי לא כולם היו ילידי ארץ ישראל) עסקה ביצירת יצירה עברית מקורית שקראה תיגר על דור המשוררים הקודם, שייצג את הממסד הספרותי,חיים נחמן ביאליק ושאול טשרניחובסקי ששירתם נראתה בעיניהם מיושנת, ארכאית ולא מתאימה לארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
יחדיו - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
שעות הערב היו מתארכות עד הלילה, עד אחרי חצות. על פני בית הקפה הקטן, שבו היינו מתוועדים עם ערב, היו עוברות כרכרות סוסים, נהוגות בידי עגלונים ערביים. לפרקים היו העוברים והשבים נעצרים להסתכל באותה חבורה, הממלאה כולה, עד אפס מקום, את בית הקפה...

# data[].attributes.headline
יוצרים/יושביםבקפה רצקי

# data[].attributes.subject
יוצרים/יושביםבקפה רצקי

# data[].attributes.body
ביאליק
אלתרמן
שלונסקי - עוץ לי גוץ לי
אלכסנדר פן
חנה רובינא
לאה גולדברג - שיר הנמל, אורן
ראובן רובין - ציורים
פיכמן - שירים
יעקב הורוביץ
רבינוביץ
חיים גלי'קסברג - היומן על הביאליק, איורים
אליעזר שטיינמן
ישראל זמורה
מאיר דיזנגוף
דוד פינסקי (היהודי הנצחי)
רבינצקי - ספר האגדה
אריה ארוך - איורים
אריה נבון - איורים
יעקב כהן - בדם ואש יהודה נפלה

# data[].attributes.headline
הסנטוריום ובית הכנסת ביאליק 19

# data[].attributes.subject
הסנטוריום ובית הכנסת ביאליק 19

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פחות מ-20 מטרים מפרידים בין בית המשורר חיים נחמן ביאליק לבין הווילה ההיסטורית ברחוב ביאליק 19 בתל-אביב, בסמוך לבית העירייה הישן ולכיכר ביאליק. הווילה, נכס מיוחד במינו המיועד מחמיר, נרכשה לאחרונה על ידי משפחת שוב - חודשים ספורים אחרי מותו של אב המשפחה, עו"ד .

הווילה אמנם מוזנחת ואף מוגדרת כמבנה מסוכן, אך היא נכס נדיר באזור "העיר הלבנה", בראש ובראשונה בשל שטח המגרש שעליו היא בנויה - 1.1 דונם. הווילה, ששטחה הבנוי 350 מ"ר, נבנתה ב-1922 על שטח בבעלות הסופר ש. בן ציון, אביו של הצייר נחום גוטמן. לאחר מכן החליפה כמה ידיים ושימשה בית מגורים ואחר כך סנטוריום ונודעה בכינויה "בית שרייבמן". היא תוכננה על ידי האדריכל יוסף ברלין, המתכנן הראשי של "המשרד לעבודות ציבוריות ובניין", שלימים הפך לסולל בונה.

אילן שחורי, חוקר ת"א ומדריך סיורים בעיר, כותב באתר האינטרנט שלו "תל-אביב שלי" כי לזמן קצר תפקד הבית כבית חולים וסנטוריום. השכן ממול, המשורר ביאליק, נתן לו את השם "מבראה". בשלב מסוים נוספה בחצר האחורית בריכת מים יפה. בשנת 1936 הושכר הבית לאדמו"ר ישראל פרידמן מהוסיאטין, והפך למרכז חסידות כן לדירתו הפרטית של האדמו"ר. עד היום יש בו ארון קודש, ספסלי מתפללים וחדר תפילה. גם לאחר מותו של האדמו"ר בשנת 1948, המשיכו חסידיו לפקוד את בית הכנסת עד שבשנת 1999 קבע בית המשפט כי על המתפללים לסלק ידם מהמקום, לאחר שנדחתה טענתם לדיירות מוגנת.

סכסוך בין בעלי הווילה לחסידים נמשך שנים נוספות עד שבמאי 2013 הוציאה העירייה צו מבנה מסוכן למקום. הבעלות על הנכס בשלב ההוא התחלקה בין משפחת שוב (שליש), אשר אפרים (שליש) ואחותו עדנה שושנה רוזנשיין (שליש). עוד לפני אישור תוכנית השימור של עיריית תל-אביב בשנת 2008, הגיש עו"ד משה שוב ז"ל בקשה לבניית בניין מגורים חדש על המגרש, אך עיריית תל-אביב סירבה לאשר את הבקשה בשל כוונתה לאשר תוכנית , ואף פרסמה סעיפים המגבילים את הבנייה במגרש (סעיפים 77,78 לחוק התכנון והבנייה).

מהערכה שכתב השמאי משה פרחי עולה כי בשל הגדרתו של המבנה כמיועד לשימור מחמיר, חל איסור להרוס כל חלק מהמבנה המקורי ואף לשנות חלוקה פנימית או חיצונית בו. עלויות השימור אף הוערכו על ידי מחלקת השימור בעירייה ב-2 מיליון שקל. למבנה גם זכויות בנייה בשטח 1,266 מ"ר שלא ניתן לנצל עקב מגבלות שימור מחמיר. על כן, מציין השמאי פרחי, עוד בשנת 2012 נחתם הסכם בין בעלי הנכס לעירייה כי העירייה תפצה את בעלי הנכס ב-21 מיליון שקל בתוספת מע"מ בגין זכויות אלה - ואילו השימור יהיה באחריותם.
המחיר גבוה ב-40% מהערכת השמאי
עו"ד משה שוב, מבכירי עורכי הדין בישראל בתחום הנדל"ן, נפטר בדצמבר האחרון בגיל 84 והותיר 13 ילדים, שרבים מהם פנו עוד בחייו לדרך עצמאית (מרביתם כעו"ד בעצמם). שוב, שהחזיק בשליש מהנכס, ביקש לקנות עם אשר אפרים את זכויות השותפה השלישית לפי שווי של 34 מיליון שקל. סכום זה, אגב, גבוה בהרבה מהערכת השמאי פרחי, שהעריך בדצמבר האחרון את שווי הווילה ב-25.3 מיליון שקל. בשומה צוין כי הפיצוי מהעירייה כולל היטל השבחה שלא יחול על המוכרים, ושיעור הפיצוי לא הובא בחשבון בהכרעת השווי הנוכחית.

אולם לאחר שמשפחת שוב ואשר אפרים לא הצליחו להגיע להסכמות עם רוזנשיין, הוחלט על פירוק השותפות. באוקטובר 2016 מינה בימ"ש את עו"ד יניב סולמי ככונס למכירת הבית.

אב המשפחה, משה שוב, בינתיים נפטר, אבל רוזנשיין התנגדה למכירת זכויותיה למשפחה, בטענה כי מדובר בהצעה נמוכה שמציעה משפחת שוב שהיא בעלת עניין בנכס, אולם בימ"ש לא קיבל זאת. שופטת השלום רחל ערקובי אישרה את העסקה, בנימוק כי הסכום גבוה ב-40% מהערכת השמאי.

כעת, בכוונת משפחת שוב לשפץ את הווילה בהתאם למגבלות השימור, על פי תוכנית שערך האדריכל אמנון בר אור, ולהקים בה קומה נוספת בשטח זהה למפלס הקיים. בקשה להיתר בנייה הוגשה לוועדה המקומית. על פי הערכות לאחר השלמת העבודות, תוצע הווילה למכירה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מיועד לשימור מחמיר: נכס נדיר בעיר הלבנה ב-34 מיליון שקל

# data[].attributes.attachment_link.description
פחות מ-20 מטרים מפרידים בין בית המשורר חיים נחמן ביאליק לבין הווילה ההיסטורית ברחוב ביאליק 19 בתל-אביב, בסמוך לבית העירייה הישן ולכיכר ביאליק. הווילה, נכס מיוחד במינו המיועד מחמיר, נרכשה לאחרונה על ידי משפחת שוב - חודשים ספורים אחרי מותו של אב המשפחה, עו"ד .

# data[].attributes.headline
רחוב ביאליק שלא הכרתם - כתבה Xnet

# data[].attributes.subject
רחוב ביאליק שלא הכרתם - כתבה Xnet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יש לי חיבה מיוחדת לרחוב ביאליק בתל אביב. בערב אוגוסט אחד, בקיץ 2005, לקחנו, זוגתי ואני, ספר נהדר שנקרא "ביאליק הרחוב" מאת שולמית וידריך, ועברנו בית אחר בית עם הספר והמצלמות בידיים, עצרנו ליד כל מבנה, קראנו, סיירנו, צילמנו ואהבנו. הספר הקטן והחביב, שבעזרתו ליקטתי חלק מהפרטים שיסופרו פה, סוקר אחד לאחד את בתי הרחוב ומשלב מידע היסטורי, אדריכלי ואנקדוטות לאורך ההיסטוריה שלהם - מומלץ מאוד.

שבע שנים מאוחר יותר, שזה לא מזמן, העירה לי אשתי: "למה שלא תכין פוסט שיספר על רחוב ביאליק?" וואלה! רעיון.

קצת רקע: רחוב ביאליק ממוקם במרכז העיר, המוגדר כ"עיר הלבנה", ומחבר בין רחוב אלנבי לבית העירייה השני של תל אביב-יפו, בית סקורה. באופן חריג במיוחד, הרחוב קיבל את שמו כשחיים נחמן ביאליק היה עדיין בחיים, כאות הוקרה ייחודי למשורר הלאומי. העיר תל אביב הוקירה את ביאליק על החלטתו להשתכן בה, ובכך לתרום לעיר המתפתחת שהפכה למרכז התרבות העברית של ארץ ישראל. בעקבות ביאליק ובית העירייה שהתמקמו ברחוב, הגיעו גם אמנים, אנשי תרבות ומספר רב במיוחד של רופאים (לא כולם יודעים, אגב, שיש רחוב נוסף בעיר על שמו: שדרות ח"ן (חיים נחמן). השדרה הזו נקראה כך לאחר מות המשורר).

מאחר שהרחוב ממוקם בשטח C על פי הכרזת השימור של אונסק"ו, כמעט כל הבניינים ברחוב הוגדרו כ"מבנים לשימור" ורובם מתאפיינים באדריכלות משנותיה המוקדמות של תל אביב - הסגנון הבינלאומי (שמושפע מהבאוהאוס) והסגנון האקלקטי (הלקטני).

הסגנון הבינלאומי: זרם אדריכלי שהושפע מאוד מאנשי בית הספר לעיצוב ואדריכלות "באוהאוס" בגרמניה, שנסגר בפקודת השלטונות הנאציים.

עקרונותיו: פונקציונליות שמכתיבה את הצורה, מינימום קישוטים, ואוניברסליות ללא אופי מקומי- אלא אופי שיתאים לכל מדינה, ולכן נקרא "בינלאומי".

הסגנון האקלקטי: היה מקובל בשנים הראשונות של תל אביב, ובעיקרו הוא ערב-רב של אלמנטים שונים מסגנונות הבנייה המערביים, המזרחיים, ים תיכוניים ונוספים.

המבנה הראשון שמקבל את באי רחוב ביאליק מרחוב אלנבי הוא בית שנברג, שנבנה ב-1922 בתכנונו של אדריכל לא ידוע. הלקוח, מוריץ שנברג, היה סוחר ויזם, והוא בנה את ביתו בסגנון אקלקטי בקרן הרחובות. בגלל מיקומו והקירבה המשפחתית בין משפחת שנברג למשפחת אברבנל, מייסדת הראינוע "עדן", נתלו על גגו שלטי פרסומת מתחלפים לסרטי הראינוע הראשון של תל אביב.

ביאליק 2: בית מינץ (שנות ה-30)

הבניין העגול והחד-קומתי, שמקדם את פני הבאים מרחוב אלנבי לשני הרחובות המשיקים - ביאליק וטשרניחובסקי - עם חזיתות לכל אחד מהם, עלה לכותרות בשנים האחרונות בגלל מאבק התושבים נגד תוכניתה של בעלת הנכס, דניאלה וייס (מראשי המתנחלים), להרוס אותו ולנצל זכויות בנייה כדי להקים במקומו בניין בן 7 קומות. המאבק המתוקשר, בהנהגת ועד הרחוב האקטיבי שאירגן הפגנה מוזיקלית בכיכר העירייה הישנה (תיכף נגיע גם אליה), הפחית בצורה משמעותית את הנזק - הצורה המעוגלת תישמר, ומספר הקומות יפחת.

בצד שפונה לרחוב ביאליק פועל "קפה ביאליק" הפופולרי, שבו מתקיימות הופעות מוזיקה כל ערב. זהו לא בית הקפה הראשון שפועל כאן: החלוץ היה "קפה מינץ" המיתולוגי (דניאלה וייס היא בתו של מינץ, שעל שמו נקרא הבניין כולו), שהיה אתר חובה לראות ולהיראות בו בימים ההם. לחנות המרכזית יש חלון ראווה פנורמי על שלושת הרחובות - אלנבי, ביאליק וטשרניחובסקי - ובשנות ה-80 הייתה כאן חנות בעלי חיים שבלטה למרחקים עם האקווריומים וכלובי חיות המחמד שהביטו החוצה. אחר כך החליף אותה בית הקפה "מיי קופי שופ", עד שהתפוצץ בו מחבל מתאבד במארס 2002, הרג אשה (רחל צרכי) ופצע רבים אחרים. כיום נמצאת כאן חנות בגדים.

ביאליק 3: בית לאה (1922)

הבית תוכנן בסגנון אקלקטי פשוט ויפה על ידי האדריכל אלכסנדר לוי; אין לי פרטים רבים על בעלת הבית. היום שוכנים בקומתו הראשונה בתי עסק.

ביאליק 6: בית גולדין (1931)

בניין בן 3 קומות בסגנון הבינלאומי, שתיכננו האדריכלים יצחק שוורץ ופנחס ביז'ונסקי. בעל הבית, אריה גולדין, היה המהנדס האחראי על המשאבה במגדל המים הראשון של תל אביב, שעליו סופר באחד הפוסטים הקודמים פה.

ביאליק 8: בית ד"ר קרינסקי (1931)

את הבית תיכנן האדריכל יעקב אורנשטיין בסגנון הבינלאומי. בעליו היו זוג רופאים שעלו לארץ מלטביה, והוא צבוע בגווני חום הבולטים בקווים אופקיים. לפני כעשר שנים הוא עבר שיפוץ ושימור מקיפים עם גינון מוקפד (ד"ר קרינסקי היה בוטניקאי, ונכדתו מנסה לכבד את המורשת). מקומת הגג שלו - שמשמשת היום כסוויטת אירוח - רואים את הים.

ביאליק 9: בית גרוס (1928)

אפילו על רקע הבתים הייחודיים של רחוב ביאליק, זהו בית יוצא דופן. האדריכל פיליפ היט שילב בו אוסף של אלמנטים מסגנונות שונים, לרוב בלי קשר אחד לשני, ולכן הוא משויך לסגנון האקלקטי. בנוסף לבית גרוס, היט תיכנן גם את בתים מס' 11 ו-15 בהמשך צד הרחוב המערבי.

בשעתו התמקמה בקומת הקרקע הוצאת "עם ספר", פורסמו מכאן כתבי עת, ונוסד גם "מועדון חשיבה". בין אנשי הרוח שפעלו והגו כאן: א.ב יהושע, פרופ' בן-עמי שרפשטיין ועמוס עוז.

ביאליק 10: בית רבינוביץ' (1924)

אדריכל המבנה, ששמו אינו ידוע, תיכנן את הבית בשביל זאב רבינוביץ', איש אמיד שנודע כנדבן למען נזקקי הקהילה.

כאן התגורר גם המשורר יעקב כהן, שמשפט משירו "הבריונים" הפך לסיסמת ארגון "השומר": "בדם ואש יהודה נפלה בדם ואש יהודה תקום".

ביאליק 14: בית ראובן (1931)

האדריכל פנחס ביז'ונסקי, שתיכנן גם את בית גולדין בביאליק 6 ואת הבית בביאליק 20 (שנהרס בשנות ה-60), תיכנן את הבניין הזה בסגנון הבינלאומי. ב-1954 רכש הצייר ראובן רובין, שהיה ידוע כידיד קרוב של חיים נחמן ביאליק, את הבניין כולו. רובין אהב לצייר את תל אביב המתפתחת, והיה ידוע כפטריוט תל אביבי. הוא מת ב-1974, וביתו פתוח לקהל הרחב. כאן שוכנים מוזיאון ליצירותיו, גלריות, סדנאות פעילות לילדים ונוער, והסטודיו המשוחזר של האמן.

ביאליק 16: בית פלסקובסקי (1932)

המבנה הבולט בגווניו החומים תוכנן על ידי יהודה מגידוביץ' על פי עקרונות הסגנון הבינלאומי.

מגידוביץ' היה אחד האדריכלים הבולטים בתל אביב, וכיהן בין היתר כמהנדס העיר הראשון. הוא תיכנן בין היתר את השגרירות הרוסית בשדרות רוטשילד, את בית הכנסת הגדול ברחוב אלנבי, את קולנוע אסתר (היום ''מלון סינמה'') בכיכר דיזנגוף, את בית הכנסת ''מושב זקנים'' ברחוב אלנבי, ועוד.

הבניין ברחוב ביאליק 16 צפן בשנותיו המוקדמות סוד: ב-1944 התמקם במרתפו המטה הראשי של מחתרת האצ"ל, שפעלה בו בחשאי עד 1947 במסווה של מחסן צעצועים.

ביאליק 18: בית פלצמן-וכט (1936)

לא כל הבתים ברחוב הם המבנים המקוריים שהיו בו. בית פלצמן-וכט, למשל, הוקם ב-1936 על חורבותיו של "בית ברלין" שהקים אליהו ברלין בסוף שנות ה-20. את המבנה היפהפה במיטב הסגנון הבינלאומי תיכננו האדריכלים האחים פרידמן, וייחודו בכך שהוא מורכב משני "תתי-מבנים", מעוגל ומלבני, האחד קרוב לקו הרחוב והשני בנסיגה. גם המרפסות המעוגלות הן סימן היכר שלו.

בחצר נשתלו צמחים מזנים יחודיים. אחד מהם הוא פנדנוס (Pandanus) - עץ נדיר דמוי דקל, שהגיע לממדים גדולים. על אחד הקירות החיצוניים הוצמדה הלוחית של חברת הביטוח "מנורה", ככל הנראה מימיה הראשונים, מאחר שהחברה שהוקמה ב-1935 ייצגה בשנותיה הראשונות את תאגיד "לוידס" הבריטי בארץ.

ביאליק 19: בית שרייבמן (1922)

את המבנה היפה הזה תיכנן האדריכל יוסף ברלין. הוא עלה לארץ ב-1921, ובתוך זמן קצר התמנה לתפקיד האדריכל הראשי של "המשרד לעבודות ציבוריות ובניין", שלימים שינה את שמו ל"סולל בונה".

במהלך שנות ה-20 עבר הבית לידיו של ד"ר גרהרד שרייבמן, שהקים בו סנטוריום ("מבראה").

ב-1931 רכש את הבית אפרים ישמעלוף, שהוסיף לחצר האחורית בריכת נוי, פרדס וגאזיבו מוגבה על במה מלאכותית.

ב-1936 הושכר הבית לאדמו"ר מהוסיאטין והפך למרכז החסידות בתל אביב. זה שנים רבות שהוא משמש כבית כנסת.

ביאליק 21: בית יפה (מוזיאון הבאוהאוס) 1935

האדריכל, שלמה גפשטיין, תיכנן את הבית בהשראת בית הספר המיתולוגי לאדריכלות, אמנות ועיצוב "באוהאוס" בגרמניה. כמה מבוגרי בית הספר, שנמלטו לארץ ישראל בעקבות רדיפת הנאצים, ביטאו את סגנונו בעשייתם המקומית - הרבה מכך קרה בתל אביב. אחד ממשתמשי הבניין הזה, אגב, היה האדריכל זאב רכטר, שתיכנן בין היתר את היכל התרבות, שכונת מעוז אביב, בנייני האומה בירושלים ועוד (ועל שמו "פרס רכטר" לאדריכלות). ב-1989 עבר הבניין לידיו של איש העסקים היהודי-אמריקאי רון לאודר, בנה של טייקונית הקוסמטיקה אסתי לאודר.

הבניין עבר שימור מקיף, ובקומה הראשונה שלו נמצא "מוזיאון הבאוהאוס". מעטים יודעים עליו, משום שהבניין מסוגר, מוקף בצמחייה עבותה ואינו מפרסם את פעילותו. גם שעות הפתיחה מצומצמות מאוד. כך שלמעשה, מדובר בנכס פרטי.

ביאליק 22: בית ביאליק (1925)

אחת הסיבות שהניעו את המשורר מאודסה לבנות את ביתו בתל אביב, הייתה ידידותו העמוקה עם מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון שלה. דיזנגוף ניסה למשוך אנשי תרבות לבוא ולהתגורר בעיר, כדי למתג אותה כעיר העברית הראשית בארץ המתחדשת. ב-1924 בירך ראש העיר את המשורר על בחירתו לגור בתל אביב, והתחייב לפניו כי הרחוב ייקרא על שמו עוד בחייו - החלטה לא מקובלת בעליל.

האדריכל יוסף מינור שילב בווילה הזו אלמנטים מזרחיים ומערביים: קשתות, מרצפות מעוטרות, עמודים בסגנון יווני והצריח עם הכיפה שעל הגג. אגב, לביאליק היה עניין גדול בתהליך והוא לקח חלק פעיל בתכנון ובעיצוב הבית, עד רמת צבע הקירות.

לאחר מותו של ביאליק ב-1934 שימש הבית את אגודת הסופרים העבריים, בהמשך נתרם לעירייה, ומאז הוא פועל כמוזיאון להנצחת המשורר הלאומי.

ביאליק 23: בית בלדר (1925)

את הבית המעוטר והמקושט הזה תיכנן המהנדס שמואל בלדר למען עצמו, והוא האהוב עליי ברחוב. הוא ממוקם בפינת רחוב אידלסון ומציג מקבץ של אלמנטים עיצוביים,

לא באותו האופי והסגנון, אבל התוצאה מאוד מיוחדת בעיניי. זה הבית שעושה לי תמיד חשק לעצור, להיכנס ולצלם (שוב...) - והוא גם כיכב בפרסומות טלוויזיה ובסרטי קולנוע.

ביאליק 26: המרכז למוזיקה (1997)

במקור היה זה "בית שנקר", שהוקם ב-1931 בתכנונו של האדריכל דב הרשקוביץ. בעל הבית, אריה שנקר, היה מחלוצי תעשיית הטקסטיל בארץ והנשיא הראשון של התאחדות התעשיינים בישראל. משפחת שנקר תרמה את ביתם לעיריית תל אביב, והוא שימש בתחילה כמוזיאון לתולדות תל אביב ובהמשך כספריית המוזיקה של העיר. ב-1994 נהרס הבניין הישן, וב-1997 נפתח מחדש - הפעם כמרכז למוזיקה ע"ש פליציה בּלוּמֶנטל.

היא הייתה פסנתרנית יהודייה שחיה את מרבית חיה בחו"ל, והלכה לעולמה ב-1991 בישראל, במהלך סיבוב הופעות. היא נקברה בתל אביב, ולאחר מותה נקרא המרכז על שמה. אדריכלית המבנה היא נילי פורטוגלי, והצבע הכתום הבולט נבחר, לטענתה, תוך יצירת הרמוניה עם כחול השמיים והירוק של העצים.

ביאליק 27: בית העירייה הישן (בית סקורה, 1924)

ב-1924 הקים הבריטי אברהם סקורה מלון בקצה הגבעה שברחוב ביאליק. בימים ההם אפשר היה להשקיף ממנו על הים. אדריכל הבניין, משה צ'רנר, העניק למבנה מראה קלאסי עם חזית קעורה שממנה בולטת מרפסת קמורה.

שנה לאחר הקמתו, בעקבות התרחבות העיר והצפיפות הגוברת בבית העירייה הראשון שבשדרות רוטשילד, נבחר מלון סקורה לשכן באופן זמני את משרדי העירייה. שלוש שנים מאוחר יותר, ב-1928, הוא נרכש על ידי העירייה והפך למשכן הקבע שלה למשך 40 שנה, עד המעבר ב-1965 לבניין הנוכחי ברחוב אבן גבירול.

ב-2009, שנת חגיגות המאה לעיר, קיבל המבנה את הכבוד הראוי לו ועבר שיפוץ יסודי, כשהוא הופך ל"בית העיר" - מרכז תל אביב לתרבות אורבנית.

לסיכום: ברחוב ביאליק, שאורכו 300 מטרים בסך הכל, אפשר למצוא מקבץ של מבנים שמכילים היסטוריה, אדריכלות, תרבות, וערכים חומריים ורוחניים, ומספרים את סיפור העיר תל אביב. לכו לראות בעיניים.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
לייף סטייל וחיים טובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עיצוב פנים ואדריכלות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דייטינג ויחסים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מסלולי טיול ותיירות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ארוחות וקינוחים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מאגר מתכונים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מתכונים בווידאו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כושר ואימון גופני

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך הריון ולידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדריך בתי יולדות וחדרי לידה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גידול ילדים והורות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משפחה והורים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ הבריאות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ערוץ החים הטובים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רדיו מהות החיים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רשת חברתית כמוני

# data[].attributes.attachment_link.title
ביאליק שלא הכרתם: הרחוב הכי מיוחד בתל אביב

# data[].attributes.attachment_link.description
יש לי חיבה מיוחדת לרחוב ביאליק בתל אביב. בערב אוגוסט אחד, בקיץ 2005, לקחנו, זוגתי ואני, ספר נהדר שנקרא "ביאליק הרחוב" מאת שולמית וידריך, ועברנו בית אחר בית עם הספר והמצלמות בידיים, עצרנו ליד כל מבנה, קראנו, סיירנו, צילמנו ואהבנו.

# data[].attributes.headline
קוד לערוץ טינגלינק

# data[].attributes.subject
קוד לערוץ טינגלינק

# data[].attributes.body
Bialik

FFWVHM

# data[].attributes.headline
סוף סוף! חלוקת התחנות

# data[].attributes.subject
סוף סוף! חלוקת התחנות

# data[].attributes.body
שמות ונושאים

1. ביאליק ויצירותיו 1901-1924 (מרק, אביטל, אלכס, ארתור)
(לאמי אילונה עומר)
2. בית ביאליק 1924-1934 (שרה, מיכל, סופי, אריאל)
(לאמי אילונה עומר)
3. בית ראובן (ביאליק 14: כנען, דניאל, לנה, מאיה גרינפלד)
(אור ועדן)
4. הסנטוריום ובית הכנסת (ביאליק 19: דוד, רון חכים, מקס)
5. מפקדת האצ"ל (ביאליק 16: דורי, יהונתן, עדן ודניאלה)
(דוד ואראל)
6. בית העיר (ביאליק 27: אנג'לינה, לוליטה, מריה פינקו)
(אור ועדן)
7. קפה רצקי (ביאליק 1: אילי, גיא, ורה, ורוניקה)
(דוד ואראל)
8. סגנון הבנייה הבינלאומי -באוהוס (מריה, נסטיה, מרינה ואריקה)
9. סגנון בנייה אקלקטי/בית שנקר (טל, רומן, ולדה)
10. בית רבינוביץ ביאליק 10(מאיה גרוסמן, איליה גורביץ, שירה)

# data[].attributes.headline
אלבום תמונות מסדנת שירה מדוברת עם שרון

# data[].attributes.subject
אלבום תמונות מסדנת שירה מדוברת עם שרון

# data[].attributes.attachment_link.title
שירה מדוברת ח1

# data[].attributes.headline
סיור ברחוב ביאליק 18.12.18

# data[].attributes.subject
סיור ברחוב ביאליק 18.12.18

# data[].attributes.body
הוסיפו

# data[].attributes.attachment_link.title
סיור ברחוב ביאליק 18.12.18

# data[].attributes.headline
סדנת ציור בעקבות רובין

# data[].attributes.subject
סדנת ציור בעקבות רובין

# data[].attributes.body
אלבום משותף, הוסיפו

# data[].attributes.attachment_link.title
סדנת ציור בעקבות רובין

# data[].attributes.headline
מותר להיות סנטימנטלי - נתן סלור בעקבות סבו אלתרמן

# data[].attributes.subject
מותר להיות סנטימנטלי - נתן סלור בעקבות סבו אלתרמן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מותר להיות סנטימנטאלי - נתן סלור יוצא למסע התחקות אחרי סבו, נתן אלתרמן | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.headline
היצירות של רובין

# data[].attributes.subject
היצירות של רובין

# data[].attributes.attachment_link.title
היצירות - מוזיאון בית ראובן

# data[].attributes.attachment_link.description
בעמוד זה באתר של מוזיאון בית ראובן, תוכלו למצוא את כל היצירות של האדם, מחולקות לפי נושאים נבחרים ביצירות של ראובן רובין. הנכם מוזמנים להקליק ולהתרשם.

# data[].attributes.headline
קישור לדרייב הכיתתי

# data[].attributes.subject
קישור לדרייב הכיתתי

# data[].attributes.headline
סרטון על רובין - אפילו הצל הוא אור

# data[].attributes.subject
סרטון על רובין - אפילו הצל הוא אור

# data[].attributes.attachment_link.title
סרט תיעודי: "אפילו הצל הוא אור"

# data[].attributes.attachment_link.description
סרט תיעודי על ראובן ענן הפקות (תמי גרוס ויובל כהן)

# data[].attributes.headline
ביאליק כרטיס מקוצר

# data[].attributes.subject
ביאליק כרטיס מקוצר

# data[].attributes.attachment_link.title
ביאליק מקוצר

# data[].attributes.headline
תכלת מלמטה ותכלת מעל אנו בונים פה נמל פה נמל!!! לאה גודלברג

# data[].attributes.subject
תכלת מלמטה ותכלת מעל אנו בונים פה נמל פה נמל!!! לאה גודלברג

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מוזיקה ישראלית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שירים עבריים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זמר עברי מוקדם

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
נתיבה בן-יהודה

# data[].attributes.attachment_link.title
שיר הנמל - זמרשת - זמר עברי מוקדם

# data[].attributes.attachment_link.description
השירים שנכתבו והושרו בארץ מראשית הציונות ועד לשנותיה הראשונות של המדינה. פרוייקט חירום להצלת הזמר העברי המוקדם.

# data[].attributes.attachment_link.title
תבוא לנמל ואל תהיה גמל (3)

# data[].attributes.headline
3 עדלאידעות 1928 - 1932 - קריינות מוישיק טימור, ארכיון שפילברג, ארכיון, 6 דק

# data[].attributes.subject
3 עדלאידעות 1928 - 1932 - קריינות מוישיק טימור, ארכיון שפילברג, ארכיון, 6 דק

# data[].attributes.headline
עדלידע 1932, ארכיון, מוזיקה (עיר ללא הפסקה)

# data[].attributes.subject
עדלידע 1932, ארכיון, מוזיקה (עיר ללא הפסקה)

# data[].attributes.attachment_link.title
פורים 1932 PURIM ויריד המזרח בתל אביב

# data[].attributes.headline
תל אביב 100 שנה ב- 15 דקות (ציר זמן) ללא מילים

# data[].attributes.subject
תל אביב 100 שנה ב- 15 דקות (ציר זמן) ללא מילים

# data[].attributes.body
(עד קום המדינה זה 6 דקות)

# data[].attributes.attachment_link.title
תל אביב - מאה שנה ב 15 דקות Tel Aviv - 100 Years in 15 Minutes

# data[].attributes.headline
מאיר דיזנגוף במהירות האור (כל חייו בדקה) 

# data[].attributes.subject
מאיר דיזנגוף במהירות האור (כל חייו בדקה) 

# data[].attributes.attachment_link.title
streeto מאיר דיזינגוף

# data[].attributes.headline
יומולדת 70 למאיר דיזנגוף

# data[].attributes.subject
יומולדת 70 למאיר דיזנגוף

# data[].attributes.body
ארכיון - 4 דקות

# data[].attributes.attachment_link.title
יום הולדת 70 למאיר דיזנגוף 1931 DIZENGOFF

# data[].attributes.headline
האיש ועירו - 15 דק, שנות ה- 30 , ארכיון קריינות מלודרמטית

# data[].attributes.subject
האיש ועירו - 15 דק, שנות ה- 30 , ארכיון קריינות מלודרמטית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עיריית תל-אביב-יפו

# data[].attributes.attachment_link.title
האיש ועירו (ראש העיר הראשון, מאיר דיזנגוף, שנות ה-30)

# data[].attributes.headline
מאיר דיזנגוף מטייל בעתיד

# data[].attributes.subject
מאיר דיזנגוף מטייל בעתיד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תכנית התקשוב תל אביב תכנית למידה מקוונת

# data[].attributes.attachment_link.title
מאיר דיזינגוף בעיר הגדולה-  אירוע רגע אחד חינוך

# data[].attributes.headline
אודות נמל ת"א

# data[].attributes.subject
אודות נמל ת"א

# data[].attributes.attachment_link.title
אודות הנמל - יריד המזרח

# data[].attributes.headline
אודות יריד המזרח (עיר ללא הפסקה)

# data[].attributes.subject
אודות יריד המזרח (עיר ללא הפסקה)

# data[].attributes.attachment_link.title
אודות - יריד המזרח - אודות יריד המזרח - יריד המזרח

# data[].attributes.attachment_link.description
על יריד המזרח ההיסטורי, חברת אתרים ואירועי הפתיחה

# data[].attributes.headline
יוזמות דיזנגוף

# data[].attributes.subject
יוזמות דיזנגוף

# data[].attributes.body
שלום ילדים, בקצה רחוב ביאליק נמצא בניין בית העיר, אשר היה בית העירייה הישן של העיר תל אביב - העיר העברית הראשונה, ובו כיהן ראש העיר הראשון מר מאיר דיזנגוף. ד' היה ידוע כיזם מלא רעיונות. חלק מיוזמותיו מוזכרות בסרטון אשר בקישור  המצורף - חלק מכם כבר צפו בקישור זה בכיתה, והוא נמצא גם בפדלט. משימתכם ילדים, לשלוח לי מידע מורחב על אחת מהיוזמות המוזכרות בסרטון, או יוזמה אחרת של דיזנגוף בנוגע לעיר - אשר מצאתם ממקורות אחרים. לרשותכם קישורים לארכיון העירוני, לאנציקלופדיה 100, לסרטוןנים שונים, וכמובן חפשו בספרים וברשת. מחר אביא איתי את אחד הספרים שעוסק בשנות השלושים בתל אביב. יוזמות לדוגמה: תפקיד מרכזי בהקמת אחוזת בית שהיתה הבסיס לתל אביב (לא רק הוא - עם יזמים נוספים), הקמת שירות מוניות על בסיס סוסים או גמלים, הקמת ראינוע עדן, חיוב הסוחרים לפרסם את מרכולתם בשפה העברית, ביסוס מעמדה של תל אביב כמובילה באירועי תרבות למיניהם - עדלאידע, פסטיבלים, ירידים וכך הלאה (היום אנו קוראים לה עיר ללא הפסקה), החלת תכנון עירוני לעשרות שנים קדימה באמצעוחת תוכנית גדס (ארכיטקט אוסטרלי ידוע), הקמת נמל תל אביב ועוד!! לאחר שנפטר הנציחו את שמו ברחוב, כיכר וגן - אתם יכולים לבחור גם את זה. הקבוצה של יום חמישי יודעת כבר מי עושה על מה - והיא מתבקשת לשלוח לי תקציר מידע + תמונה רלבנטית+ קישורים+ מקורות מידע - עד ליום חמישי הבא 22.11.   הקבוצה של יום ראשון - נחלק זאת מחר, להתראות!

# data[].attributes.headline
הארכיון העירוני

# data[].attributes.subject
הארכיון העירוני

# data[].attributes.headline
תל אביב 100 - אנציקלופדיה עירונית

# data[].attributes.subject
תל אביב 100 - אנציקלופדיה עירונית

# data[].attributes.attachment_link.title
תל אביב 100. האנציקלופדיה העירונית

# data[].attributes.attachment_link.description
האנציקלופדיה העירונית של יפו ושל תל אביב בעריכת דני רכט

# data[].attributes.headline
היהודים באים - ביאליק בתל אביב

# data[].attributes.subject
היהודים באים - ביאליק בתל אביב

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים - ביאליק בתל אביב | כאן 11 לשעבר רשות השידור

# data[].attributes.headline
נשנושי ברנפלקס

# data[].attributes.subject
נשנושי ברנפלקס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תלמה דגני בוקר

# data[].attributes.attachment_link.title
תלמה: נשנושי ברנפלקס - דנית בחוות בריאותא - הסרטון המלא

# data[].attributes.headline
שלושה טעויות פואטרי סלאם

# data[].attributes.subject
שלושה טעויות פואטרי סלאם

# data[].attributes.attachment_link.title
פואטרי סלאם נוער - ניר כהן רוטשילד "שלושה טעויות"

# data[].attributes.headline
משתתפי העיר הזאת + מוזה

# data[].attributes.subject
משתתפי העיר הזאת + מוזה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
המופע של ויקטור ג'קסון

# data[].attributes.attachment_link.title
משתתפי "העיר הזאת" בפרס ספיר לספרות של מפעל הפיס

# data[].attributes.headline
טמיר אהרוני אתה לא מיוחד

# data[].attributes.subject
טמיר אהרוני אתה לא מיוחד

# data[].attributes.body
פואטרי סלסאם

# data[].attributes.attachment_link.title
פואטרי סלאם - טמיר אהרוני "אתה לא מיוחד"

# data[].attributes.headline
טשרניחובסקי - איך כותבים שיר אהבה בעברית?

# data[].attributes.subject
טשרניחובסקי - איך כותבים שיר אהבה בעברית?

# data[].attributes.body
הספרייה הלאומית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מסע אל נפשו של הרומנטיקן שאול טשרניחובסקי

אחת לאיזה זמן נרעשת ונרגשת הבִּצָּה הספרותית מגילוי חדש הנוגע לזהותה אפופת המסתורין של מושא אהבתם של משורר או משוררת מפורסמים.

כך כאשר נתגלו מכתבי רחל למיכאל, הסטודנט הרוסי, או כאשר נחשפו מכתבי ביאליק לאירה יאן, ושפכו אור חדש על כמה משיריו, וכך אצל זהבה ברלינסקי, אשת החברה התל אביבית ששמה נקשר עם הזהב השחור של חלפי. הדוגמאות לכך רבות.

אבל נדמה ששם אחד בשירה העברית מהלך קסם על הקוראים ומסקרן במיוחד: אִילְאִיל. שמה של גיבורת הפואמה הארוכה והנודעת של טשרניחובסקי "שִׁירִים לְאִילְאִיל".

את אחד עשר השירים לאִילְאִיל כתב שאול טשרניחובסקי לאורך שנת 1925 כשהיה כבר בגיל חמישים. השירים נכתבו בסוינמינדה, תל אביב, ברלין ופיכטנגרונד. הם הפכו בחלוף השנים לשירים כמעט מיתולוגיים ורבים מחשיבים אותם ליפים, הצרופים והמרגשים ביותר שבשירי האהבה העבריים.
בֵּינֵינוּ לְבֵין עַצְמֵנוּ לָהּ אֶקְרָא אִילְאִיל וְאִם אָמוּת אָנֹכִי - וְיַחֲלֹף כָּלִיל שׁוּב לֹא יִקְרָא לְעוֹלָם גֶּבֶר לְאִשָּׁה - אִילְאִיל. אִילְאִיל...!
מיהי אותה אִילְאִיל שהציתה את דמיונו של טשרניחובסקי ולכבודה הגה שם חדש ובִּלְעָדִי, שם סתרים שבינו ובינה עד עולם? במהלך השנים היו כמה וכמה שטענו לכתר:

הסופר משה בן מנחם העיד על טשרניחובסקי:

"בחברת הנשים יפות נתעלה טשרניחובסקי האדם. הוא היה שופע בדיחות, אניקדוטות ומעשיות פיקנטיות ממולחות ומפולפלות מנסיונו כרופא- חומר שיש בו מהלכים בחברה בכלל ובחברת נשים נאות בפרט...

דוניה היתה הנערה החמודה ביותר בחבורת נשים זו. זקן ונער אהבוה ושיבחו את יופיה, ולה הִטָּה המשורר אוהב היופי חסד יותר מכל הנשים היפות שבכפר. השיר הנפלא "את אינך יודעת" הוא כולו מבושם מיפיה הסלאבי הגזעי של נערה צעירה זו שהתהלכה כמין יצור עליון ביער פיכטנגונד ואצלה מזיוה על כל אפלוליותו המקסימה"

בשנת 1975 התפרסמה לראשונה פרשת אהבה עלומה מחיי המשורר תחת הכותרת המנכסת את השיר: "אהבת שאול לאילאיל". בסקופ בעיתון "את" שהתפרסם רק לאחר מותה, התראיינה רחל רוזה רוזנשטיין שסיפרה על הרומן שלה עם טשרניחובסקי שלטענתה כתב את מחזור שירים לאילאיל עבורה.

לרשימת הנשים הפוטנציאליות שעבורן נכתבו השירים לאִילְאִיל אפשר לצרף את המסמך המתמיה או המצחיק (כרצונכם) הבא, בכתב ידו של המשורר, שכותרתו: "אלה אשר אהבתי".

אם תצפו למצוא פה רשימה לירית על מראות, מקומות ערים או יצירות ספרותיות שאהב המשורר, ודאי לא תתאכזבו לגלות שזוהי בעצם רשימה של כל ה"כיבושים" של טשרניחובסקי, או כל הנשים שאהב בחייו, ובתוספת ציון מקום האהבה ("ביער", "באניה", "בדרך") , מקצוע הנשים ("האחות", "המורה") וליד אחדות מהן, הגדיל לעשות כשסימן את הסימן הגרפי + . אולי לציון הטובות ביותר, או אולי לציון מערכת יחסים מתמשכת.

אף על פי שמספרן עולה על עשרים, ואף על פי שטשרניחובסקי היה צ'ארמר נודע, ולמרות שידע לאהוב בנדיבות (ממכתביו לאהובותיו עולה דמותו כמאהב נואש: " אני יוצא מדעתי - דברים נאים למטורפים אני נכון להגיד לך". "איני פוסק מלהגות בך. אך בך. אך בך" "אני אוהב, אני אוהב אותך, אני אוהב אותך, יותר משאת יודעת, יותר משאני בעצמי יודע זאת") נראה לי שהשאלה למי מרשימת אהובותיו כתב טשרניחובסקי את הטקסט המופלא "שירים לאִילְאִיל" לא רלוונטית לתפקיד לו ייעד טשרניחובסקי את השיר במכלול השירה העברית.

כך מעיד בן ציון כ"ץ, ידידו של המשורר ומי שהניח את היסודות לכתיבת ביוגרפיה על טשרניחובסקי: "על השירים ל"אִילְאִיל" היה טשרניחובסקי אומר לי כי זו תהיה הפואמה היותר גדולה והיותר חשובה שכתב כל חייו" .

מכל שירי האהבה הרבים שכתב, ראה טשרניחובסקי דווקא בשירים לאילאיל חשיבות וגְּדֻלָּה, וייעד להם תפקיד משמעותי ביצירתו. לשם כך דאג מבעוד מועד להרחיק מהטקסט הזה כל ניסיון למצוא בו עקבות של אשה ספציפית:

הוא נתן לאהובתו בשיר שם שעוד לא נקרא מעולם בפי גבר, וגם טרח לציין בצורה די מפורשת: "אֲנִי אֶתֵּן לָהּ שִׁירַי, שִׁירִים שֶׁל יָם וּשְׁמָהּ לֹא יִזָּכֵר וְלֹא יִהְיֶה שְׁמָהּ בָּם".

מהו התפקיד שייעד טשרניחובסקי לשיריה של אִילְאִיל?

כדי לענות על השאלה הזו עלינו להביט ימין ושמאל, אל האטמוספרה ההיסטורית והתרבותית שבתוכה נכתבו השירים, ולשאול שאלה גדולה בהרבה.

איך כותבים אהבה בעברית?

שירת דור התחייה, דורם של טשרניחובסקי וביאליק, מתמודדת באופן מרתק עם ההכרח החדש שיצרה התקופה:

מתוך גלות ממושכת מתחיל עם ישראל לשוב לארצו, המרכז הספרותי בארץ ישראל מתפתח, ומעמדה של העברית הולך ומתחזק. השפה העברית קמה לתחייה כשפת דיבור.

מתוך תחושת אחריות על התרבות העברית, ניגשים אנשי הרוח של תקופת התחייה לתרגם, לייבא וליצור ספרות יהודית חדשה שכוללת את כל מרכיביה של התרבות: שירים וסיפורים לילדים, שירי עם ופזמונים, שירים לאומיים ופרוזה מרוממת, וגם... שירי אהבה עבריים חדשים.
בווידאו: שאול טשרניחובסקי נושא דברים לכבוד שבוע השפה העברית 1937
מובן ששירי אהבה בעברית אינם המצאה חדשה. כבר בשירת המקרא נכללו שירי שיר השירים היפים והאלמותיים שהיו ויהיו המסד לרבים משירי האהבה בעברית עד ימנו.

גם השירה העברית בספרד המוסלמית עסקה באופן אינטנסיבי באהבה, ובאיטליה בעת החדשה נוצרה שירת אהבה בשפה העברית.

ובכל זאת - נראה ששירת האהבה העברית נכתבה במשך דורות בתבניות שגרתיות וסביב מוטיבים ונושאים קבועים וממוסדים. פעמים רבות חסרה בהם אותה בערה של האוהב הכותב את אהבתו, שאם היא יֶשְׁנָהּ, השיר שיר אהבה, ואם היא איננה - השיר מוחמץ.

גם בדור שקדם לשירת התחייה העברית, דורם של משוררי ההשכלה, כשמסביב נוצרו מיטב שירי האהבה של הרומנטיקה האירופית, קשה למצוא אצלנו, בשירה העברית, שירי אהבה. ואין לתמוה על כך. בדור שבו הממסד והקהילה עשו כל שניתן כדי לשמר סדר חברתי ישן, הדבר הקרוב ביותר לשירי אהבה שאפשר למצוא, אלו שירים העוסקים באי יכולתו של היהודי להכיר את מנעמי האהבה. שורתו הניצחית של יל"ג מדגימה זאת היטב: "הֶאָהַבְתְּ? - אֻמְלָלָה, הֲטֶרֶם תֵּדָעִי כִּי אַהֲבָה בִּלְבַב בַּת יִשְׂרָאֵל אָיִן?"

מַה-זֹּאת אַהֲבָה?

אחר כך קמים שני ענקים - יכין ובועז של השירה העברית - ביאליק וטשרניחובסקי.

ביאליק עוד קצת מתנדנד. ברגל אחת הוא עומד על סף בית המדרש, עוד שייך לעולם הישן של השטעטל וחי את חייו על פי הַסֵּדֶר החברתי הישן, אך ברגל השנייה - הוא כבר בעולם אחר.

הוא שומע סביב על אהבה ומכיר בחולשותיו ובגבולותיו של העולם הישן. הוא מבקש להפנות לו עורף. להיות אחר. הוא רוצה לגעת בכוכבים, לחיות את היופי והתשוקה, להרגיש את החשמל.

אבל הוא לא יכול משום שאינו יודע "מה זאת אהבה".

פעם סיפר עליו ראובן בריינין:

"דיברנו על אודות האהבה והנה הוא קופץ ממקומו וקורא ברגש: ייקחני אופל! מה מאד הייתי חפץ להתאהב!

ביאליק כותב שירי אהבה. ואולי נכון לדייק - ביאליק כותב שירי צָמָא לאהבה. הוא שואל "אַיֵּךְ?" ומחפש ומבקש אותה כל חייו. ועל פי רוב הוא איננו מוצא.

וכמו צל, מלווה את ביאליק גם מצוותו של רבו ומורו אחד-העם, שקבע עקרון מחמיר מאד לפרסום שירה ב"תעודת השילוח" שלו, שהוא בעצם עקרון מחמיר לכתיבת שירה: רק שירה שבכוחה להביא להתעוררות לאומית. בלי השתפכויות, בלי טבע ובלי אהבה:

"ופואזיא בלבד, השתפכות הנפש על הדר הטבע ונועם האהבה וכדומה - יבקש לו כל החפץ בלשונות העמים וימצאנה במידה מספקת"

לפעמים נענה ביאליק לצו של אחד העם, ולפעמים הוא מתמרד ומפרסם שירי אהבה, ודבר זה לא נעלם מעינו של אחד העם:

"רואה אני זה כבר בדאבון לב שביאליק שלנו פרץ את גדרי ופתח את 'השילוח' לדברי תאווה ופריצות. ומה אוכל לעשות? דור דור ועורכיו, דור דור ומושגיו"

וטשרניחובסקי?

טשרניחובסקי לא מתפלסף בשאלות כמו מה זאת אהבה. הוא יודע לאהוב מאד. ויודע לכתוב על אהבה. טשרניחובסקי יודע שהשירה העברית זקוקה לו שינסח עבורה, אולי לראשונה, שירי אהבה מחשמלים. כאלה שיש בהם הרבה גוף ("הַקַּו הַמְּרֻמָּז עַד חֶמְדַּת שׁוֹקַיִךְ" ) והרבה לב ("הֵן כְּשֶׁבֶר תִּקְווֹתָיו הַנְּעִימוֹת, גַּם לִבּוֹ יִשָּׁבֶר בּוֹ חִישׁ"), וריחות משגעים ("אַתְּ כֹּה רֵיחָנִיָּה!"), ופרחים ("מִכָּל פִּרְחֵי מְלֵאֵי טָל"... ) וטירוף חושים ("עִם טֵרוּף עִשְׂבֵי-מוֹר"). הקורא זקוק לו, על מנת ללמוד לדבר אהבה עברית.

ללא מחסומים ועכבות של בן ישיבה, ללא הגבלות אידאולוגיות של מנהיג לאומי, ללא תבניות ומוסכמות וללא התחכמויות: נטו אהבה.

אורי, אילאיל והלמ"ס:

אִילְאִיל...! הַיְדַעְתֶּם מַדּוּעַ? עַל שׁוּם זֶה שֶׁשֵּׁם זֶה לֹא שָׁמְעָה מִפִּי אָב וָאֵם;

לאחר פרסום שירה של רחל "עקרה" הפותח במילים "בן לו היה לי" רבים מאנשי הישוב העברי נתנו לבנם את השם "אורי", בהשראתו של השיר הנודע.

כאשר יצר טשרניחובסקי עבור אהובתו השירית את השם אִילְאִיל, הוא דמיין שם סתרים שלא יִנָּשֵׂא לשווא בפי זרים. שם שהוא יציר דמיונו, לאהובתו בלבד.

האם שיער שבשנים לאחר שיקרא בשמה של אִילְאִיל לראשונה, יקראו אִילְאִיליות רבות בשם זה? האם תיאר לעצמו את השפעת השיר?

פנינו ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה כדי לקבל נתונים על השם אִילְאִיל ועל מידת השימוש בו.

בקובץ אקסל רחב מימדים תחת הכותרת: "שמות נדירים בשכיחות של 3-10 לשנה מ1948" מצאנו את אִילְאִיל. מאות רבות של פעמים, כלומר: אִילְאִיל אמנם נדירה, אך לא נדירה מאד.

כרית

האם גם אתם זמזמתם פעם את השיר בלחנו העדין של שלמה ארצי וכשהגעתם לשורה היפה: "כְּעִקְּבוֹת בַּת-גַּלִּים עַל גַּבֵּי תֵל-חוֹל שֶׁלְּאַחַר הַכְּרִית" שאלתם את עצמכם מהי "כְּרִית"?

כְּרִית היא המילה העברית המתארת את קו הקצף הלבן שיוצרת השתברות הגלים על החוף. וראו איזה פלא: אילאיל יפהפייה בעדינותה, אף יותר מקו הקצף הלבן. היא מדומה לפס הדקיק שנותר כעקבות בחול לאחר הקצף!

"מה זאת? שיר לירי? אין כאן שום רגש!"

ולסיום מציאה. מכתב קטן מארכיון טשרניחובסקי שהוא מעט המחזיק את המרובה.

השנה שנת 1943. טשרניחובסקי שוכב על מיטת חוליו, והוא על ערש דווי.

צעיר ירושלמי פונה אל טשרניחובסקי כמנטור בענייני שירה. הוא מעיד על עצמו שהוא בעל כשרון כתיבה ומבקש מטשרניחובסקי שישיא לו עצה איך לעלות "על במתי השירה" ולהכנס לעניינים. המכתב המנוסח בעברית פומפוזית ונמלצת נחתם בבקשה נוגעת ללב: "ואם אנכי כרוך בדמיון כוזב, ולאמיתו של הדבר אין לי שום מושג בחיבורי שירים אף זאת יודיעני, ולמען האמת אודה לו בכל לב".

לבקשה זו מצרף הכותב 'שיר למבחן'. הנה הוא לשיפוטכם:

האם זהו שיר טוב?

בעפרון ובעט העיר טשרניחובסקי את הערותיו על השיר:

"החריזות דלות"

"איוולת!"

"מה זאת? שיר לירי? אין כאן שום רגש!"

ומעברו השני של הדף ניסח טשרניחובסקי תגובה כללית למכתב, שלא להשיב את פניו של הצעיר ריקם:
אם כבר אתה משוכנע שיש לך כשרון ורגש בשירה (מה זאת רגש בשירה?) למה אתה פונה אלי? לצערי השיר למבחן אינו מאשר זאת. אין תאור. אין רגש. אין מוסיקה ואין קצב ומשקל. שיר של ילד בן שמונה. למד עברית. קרא את השירים של הקדמונים והאחרונים. קנה לך את ספרו של א. ברש תורת הספרות ודבר בלשון בני אדם. ומה לך המליצות הנבובות והתפוחות.... מכתב קטן שיש בו כל כך הרבה: ניתוק וכנות, מחשבות על שירה ועל חינוך, על אמפתיה ושרירות לב, חלומות שמגרדים את השמיים, ושברם - כשהם מתנפצים ארצה. ומעל לכל אלה - המשורר שיודע היטב שבחשבון אחרון: לֹא תָּמוּת בַּת-הַשִּׁיר, לֹא תָּמוּת לְעוֹלְמֵי-עַד! המרכז להעצמת מדעי הרוח הוא יוזמה משותפת של הספרייה הלאומית ומשרד החינוך. המרכז שואף לחזק באופן משמעותי את מקצועות הרוח במערכת החינוך בישראל ולהוות מקום להשראה והעשרה עבור המורים בתחומי הרוח. הערוץ שלנו בבלוג הספרנים נכתב במיוחד עבורכם, המורים לספרות. תוכלו למצוא נושאים הקשורים ישירות לתוכנית הלימודים בספרות מזוויות חדשות ומפתיעות. ארכיון האישי של שאול טשרניחובסקי שמור בארכיון גנזים אגודת הסופרים.
כתבות נוספות
אתר שאול טשרניחובסקי של הספרייה הלאומית הסיפור מאחורי "עָטוּר מִצְחֵךְ" על שירה הנודע של רחל "רק על עצמי", ועל קוראים חסרי חמלה

# data[].attributes.attachment_link.title
שִׁירִים לְאִילְאִיל: איך כותבים שיר אהבה בעברית?

# data[].attributes.attachment_link.description
מסע אל נפשו של הרומנטיקן שאול טשרניחובסקי אחת לאיזה זמן נרעשת ונרגשת הבִּצָּה הספרותית מגילוי חדש הנוגע לזהותה אפופת המסתורין של מושא אהבתם של משורר או משוררת מפורסמים. כך כאשר נתגלו מכתבי רחל למיכאל, הסטודנט הרוסי, או כאשר נחשפו מכתבי ביאליק לאירה יאן, ושפכו אור חדש על כמה משיריו, וכך אצל זהבה ברלינסקי, אשת החברה התל אביבית ששמה נקשר עם הזהב השחור של חלפי.

# data[].attributes.headline
מותו של ביאליק

# data[].attributes.subject
מותו של ביאליק

# data[].attributes.body
כתבה בעיתון דואר היום

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חיים נחמן ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המשורר הלאומי

# data[].attributes.attachment_link.title
שער עיתון המוקדש למות ביאליק, "דואר היום", 1934

# data[].attributes.attachment_link.description
עמוד השער של עיתון "דאר היום" העוסק באבל על מותו של המשורר הלאומי חיים נחמן ביאליק.

# data[].attributes.headline
הצגת הקבוצות

# data[].attributes.subject
הצגת הקבוצות

# data[].attributes.headline
סטריט ויו רחוב ביאליק

# data[].attributes.subject
סטריט ויו רחוב ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.description
Find local businesses, view maps and get driving directions in Google Maps.

# data[].attributes.headline
כפי שהבטחתי, להלן רעשי רקע של בית קפה, ציוצי ציפורים, מדורה ועלים נושרים המסייעים לעבודה!!!

# data[].attributes.subject
כפי שהבטחתי, להלן רעשי רקע של בית קפה, ציוצי ציפורים, מדורה ועלים נושרים המסייעים לעבודה!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The best
productivity tools all in one place

Noisli offers high-quality ambient noises such as rain, ocean, birds, wind, leaves, stream, lake, crickets, bonfire, thunder, and waterfall sounds, as well as white, pink, and brown noise, fan, coffee shop, cityscape, train, airplane, and washing machine sounds that you can mix and match as you like. Noisli also offers curated playlists for noise masking, focus and concentration, study, writing, sleep, and relaxation as well as an online timer to help work in sessions and a distraction-free text editor.

Discover more

# data[].attributes.attachment_link.title
Noisli - Background Noise and Ambient Sounds for Focus, Sleep and Relaxation

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to soothing nature ambient noise like rain, ocean, brown and white noise sounds and create relaxing soundscapes. Plus online timer and text editor.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שירים לילדים ופעוטות

# data[].attributes.attachment_link.title
קן לציפור | שירים ישראליים לילדים | שירי ילדים ופעוטות TV

# data[].attributes.headline
ביאליק עיר האושר

# data[].attributes.subject
ביאליק עיר האושר

# data[].attributes.body
מרית בן ישראל

# data[].attributes.headline
שאלות לחלק השני של הסרטון חדשות מהעבר!!

# data[].attributes.subject
שאלות לחלק השני של הסרטון חדשות מהעבר!!

# data[].attributes.body
1) מי הם הידוענים, אנשי הרוח, שחקנים, משוררים וסופרים המוזכרים בחלק השני של הסרטון? (מנו כמה שיותר שמות)
2) מדוע ביקשו להאריך את שעות הפתיחה של בית הקפה? (מנו כמה שיותר שמות של בתי קפה המוזכרים בסרטון)

# data[].attributes.headline
תריץ אחורה - פלייליסט

# data[].attributes.subject
תריץ אחורה - פלייליסט

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטלויזיה החינוכית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הטלוויזיה החינוכית

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי תכני וידאו לצפיה ישירה במאגר VOD עצום של 50 שנים של קלאסיקה טלוויזיונית

# data[].attributes.headline
חדשות מהעבר - דיזנגוף

# data[].attributes.subject
חדשות מהעבר - דיזנגוף

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חינוכית ילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר- דיזינגוף

# data[].attributes.headline
חדשות מהעבר - פלייליסט

# data[].attributes.subject
חדשות מהעבר - פלייליסט

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר - שידורי בכורה - YouTube

# data[].attributes.attachment_link.description
הטלוויזיה החינוכית מציגה שידורי בכורה ביוטיוב: "חדשות מהעבר", תכנית חדשה המנגישה לצופים הצעירים וגם להוריהם, מידע על האישים והאירועים ההיסטוריים של העם והמדי...