# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.attachment_link.title
המועצה המקומית ערערה בנגב

# data[].attributes.attachment_link.description
‎המועצה המקומית ערערה בנגב‎. 903 likes · 38 talking about this. ‎העמוד הרשמי الصفحة الرسمية المجلس المحلي عرعرة النقب‎

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
‎המועצה המקומית ערערה בנגב‎

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.attachment_link.title
Yafa an-Naseriyye | يافة الناصرة جولة فوق الأحياء

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.location_name
כעביה טבאש חג'אג'רה, Israel

# data[].attributes.headline
כעביה טבאש חג'אג'רה, Israel

# data[].attributes.subject
כעביה טבאש חג'אג'רה, Israel

# data[].attributes.body
אדומה

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.body
עיר

# data[].attributes.body
עיר אדומה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משהד (ב ערבית: مشهد) היא מועצה מקומית ב מחוז הצפון ב ישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1960.

העיר משהד הוקמה על חורבות העיר המקראית גת חפר, אשר על פי המוזכר בספר מלכים ב יד הייתה עירו של יונה הנביא. גת חפר נחרבה אחרי תקופת בית שני. ב מאה ה-18 התיישבו במקום ערבים מוסלמים.

קבר יונה הנביא מצוי כיום במתחם מסגד א-נבּי יונַס.

זאב וילנאי כתב ב"מדריך הגליל", משנת 1954, כי קברו של הנביא יונה באתר ידוע מ המאה ה-4. ב ימי הביניים היו יהודים רבים מבקרים בו ומשתטחים על קברו. הנוסע רבי פתחיה מרגנסבורג בקר במקום בשנת 1180 וכתב על שומר הקבר: "וכשהיהודים באים הוא מקבל אותם בסבר פנים יפות, ואומר להם: יונה בן אמתי יהודי היה. לכך ראוי לכם לאכול משלו - ומאכיל הפירות ליהודים".[

קיימות מספר דעות לגבי מקור שמו של היישוב משהד:

1. משהד מלשון שהיד (עברית=קדוש) ובו קברו את הלוחמים (השהידים) שנפלו בקרב קרני חטין בין כוחות הצבא של סלאח א-דין לבין הצלבנים בשנת 1187.

2. משהד מילה בערבית שפרושה סצנה או תצפית, ומנקודה זו צפה סלאח א-דין בקרב קרני חטין.

3. הכפר נקרא "משהד", מהמילה "שהיד" - שמובנה קדוש - על שם קברו הקדוש של יונה. בקרבתו חורבה בשם חירבת א-זרע - מקומה של גת-חפר המקראית.

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2019, מתגוררים במשהד 8,373 תושבים (מקום 183 ב דירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎1.9%‏. לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2018, למשהד דירוג של 2 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב ב שנת ה'תשע"ח ( 2017-‏ 2018) היה 57.5%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 5,472 ש"ח (ממוצע ארצי: 9,388 ש"ח).

# data[].attributes.attachment_link.title
משהד (מועצה מקומית)

# data[].attributes.attachment_link.description
משהד (ב ערבית: مشهد) היא מועצה מקומית ב מחוז הצפון ב ישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1960. העיר משהד הוקמה על חורבות העיר המקראית גת חפר, אשר על פי המוזכר בספר מלכים ב יד הייתה עירו של יונה הנביא. גת חפר נחרבה אחרי תקופת בית שני.

# data[].attributes.body
כסיפה עיר אדומה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית

ערך זה זקוק לעריכה: הסיבה לכך היא: כתיבה לקויה.

אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת ב דף השיחה.

כסייפה (נודע גם בשם כוסייפה, ב ערבית: كسيفة, תעתיק מדויק: כסיפה) היא מועצה מקומית ב מחוז הדרום ב ישראל, כ-9 ק"מ ממערב ל ערד. הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1996.[3] כלל תושביה הם בדואים.

היישוב הוקם בשנת 1982 למען ה בדואים שחיו באזור היישוב. הוא הוקם במסגרת בניית בסיס חיל האוויר נבטים בעקבות חתימת הסכם השלום בין ישראל ומצרים והעברת הבסיסים מסיני. הכינוי "כסייפה" לאזור הכפר הנוכחי מופיע כבר במסמכים של הממשל הצבאי משנות ה-50 וה-60.

היישוב הוקם כחלק מהתוכנית להקמת שבעה יישובים ליישוב הבדואים באזור הנגב והם: רהט, חורה, ערערה בנגב, כסייפה, תל שבע, שגב שלום ולקייה.

החל משנת 2018 מכהן כראש המועצה עבד אל עזיז נסאסרה, שנבחר לאחר הדחתו של ראש המועצה הוותיק סאלם אבו רביעה.

לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף 2019, מתגוררים בכסייפה 21,866 תושבים (מקום 100 ב דירוג רשויות מקומיות בישראל). האוכלוסייה גדלה בקצב גידול שנתי של ‎3.7%‏. לפי נתוני הלמ"ס נכון לסוף 2018, לכסייפה דירוג של 1 מתוך 10, במדד חברתי-כלכלי - אשכול לשנת 2015. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב ב שנת ה'תשע"ח ( 2017-‏ 2018) היה 58.1%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת סוף 2016 היה 5,568 ש"ח (ממוצע ארצי: 9,388 ש"ח).[4]

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:

רמת האבטלה במגזר הבדואי ככלל גבוהה מאוד אך לכסייפה יש מספר אופציות תעסוקתיות - תושביה יכולים להתפרנס מעבודה במפעלים ועסקים שונים ב אזורי תעשייה אשר נמצאים ב נאות חובב, חורה ו דימונה ובמקום הכי קרוב ליישוב - ערד. מעבר לכך ישנן אפשרויות תעסוקה ב מפעלי ים המלח, בתחום השירות ב ערד וב עין בוקק. תחנת הרכבת כסייפה צפויה להיפתח ביישוב, ותפתח אפשרויות תעסוקה בבאר שבע ובמרכז.

ישנם מספר בתי-הספר ביישוב, סניפים של קופות חולים, מתנ"סים עם חוגים רבים וכו'.

בבחירות לכנסת ה-19 שהתקיימו ב-22 בינואר 2013 זכתה מפלגת בל"ד בראשות ג'מאל זחאלקה לתמיכה ניכרת ביישוב, אולם התנועה הקומוניסטית וחד"ש אינן זוכות לתמיכה ניכרת ביישוב. המפלגות היהודיות בעבר זכו לתמיכה אולם בשנים האחרונות ירדה התמיכה במפלגות היהודיות. המפלגות היהודיות שזוכות בתמיכה הן מפלגת העבודה, קדימה והליכוד.

כסייפה הוא היישוב הערבי מוסלמי עם המספר הרב ביותר של חברי ליכוד, ויש בו מאות חברי מפלגה. בבחירות לראשות הליכוד ב-2012 בכסייפה השתתפו כ-220 מתפקדים.[5]

חאפלה בדואית, בתוך אוהל, ביישוב הבדואי "כסייפה", בשנת 1985

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית ערך זה זקוק לעריכה : הסיבה לכך היא: כתיבה לקויה. אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת ב דף השיחה.